





A' o o + ' 7m ?.' A o O 7 ? % V 

V°‘ / 4 m. V*»hO>/ % s „, % * 

^ C .' ' * " ^ . y v * Y * • /• CT 1 ^ ^ V ^ 


% f vl , 

o .0’ . * v 1 " < 


OO 



!> .«> 

‘if* <«V ° / 

c . v> % ° A 


-t 

P vL A ^ ^ ^ © \^ Tr X '•. A—jJ.? * 4 r 7 , 

n v * ^Kv\>§r > ^ + '&>/iPJr ± v x 

°/ s >**, >; *» k .’*/■ 0 >;*., ^ v /; s .., %; *!, 

v <► .. A' *• *> a • •?. , *■ ^e4TSk7 < , a"^ 

* ' K < <A * jA^r/k <^ r , i.v * ^V-y&k « c,- 

^ «? - M/A c 'Qp ^ « JflM " A> v 





Y 0,X 

a'N v. 

^ *P jo $ 

a ^ 


O c$ *<* 

* V ^ % ' sr ^ - 4 

' V "*T7<' $ v ,, <* ' 0 • »• “* a\ a 1 0 

° x */ / 

. ^ V s ° 

A ^ 

v> 0^ 

O *• \ <xy «^* ✓ 

* t I A * ^ s • , , <*>. * 3 N 0 ^ 

A*°z V V > a9^ 

-v aV * * '^c. c/^ * 

< 0 * <c? u ^ ^ - *£* «? 

Z . z 

</> - [p/ ~ CA* ''£» ° If/ K>0 \ KT * 

Ay * * <A’ ^ 

z „ . . -a .A \D ** 4 s s ,G <* y o « x "* .'A O 

♦ ^ ,o\* 1 ’ 8 * *%, c»“S " 

s V- jev . v ? + -ir _\\ ^ JKVvVWA ✓ 


C^ 1 o W\\J? * A\ v 

^ «• ..W; •»' 

^ > %x A 




i0* c* ^ '*W* o / 

.- 0> c . *•"* v^Vu:;>>* 9N0 / 

♦ r ^v> <\V ^ ^ 

<CV O ii^S. < 





t; <> oo'* :-t$/fet** £ 




* ^ 

* *y v 
« o 0 X 

n .* ; ^ ■<_ 

\ ^*T' ^ o c\ ^ \ a* ^ ✓ 

^ flN0 ^ v v V^/ x > 

0 ^ y 

'<p c u ’ u 4> # b pAA * v 1 ft * '<*, 

<P A * Ct 0° ^ 

>\ ^ ^CsNa^^ ^ ^ ^ £■* v ^ -f .v , 

O ^ 0 * 
o & 

^ oA ^ 



C- * b < ^U fl ' ' r ^ a 

^ *f Q y \ X> V V 

^ 4 0 A 91 v> N s 

<3 5) « -p S 

^ jA n C* *v» ^ 

“ ° "'' • *' y°!- ".** ,% y ° ’ ‘ ’ / A a °'" <~s. 






0 o X 


/ . v* V 

* ^>0 X 
o 1 

.o’ V'A/T’-'V' 

0^ v'o'V' 

•J> /V° 0.^ rA^^/Ol r „ <?■ a. * A .J> A 

A> V « ;fA z ^ 'V ° " ”A> ^ 


* <T 


<r 


0 o X 


A 


p . ^ V 5 




-t 
ft 

o 

CV ^ fc ^ x/ o i' ^ ✓ M -'-' * r\ 

.IV o . . , o oJ* '^r, A» s C\J 

-*j{^"» 'W* - *- ^ 

z ^ z 

° V* ^ © w/ coo wr .\ 


1°^ v ’Ui*i A* " ’" #' .•■ ■• ■ ‘». 

. ^ A? ‘ ' 


aA ”f A 


X 00 ^ 


if, 


J» 

ft 

1 *-'• v<! • • !>;73yA,.. >;. r,\.' 



vV> 


O * j s y 

*7^ 7 *» <» s N . , „ V* 

O*, ( -0 w v“ ^ 

'c mtrr/^y ? 


*, %/ ■ 
’ A* V< ^ ' 


0 o X 


A 






0 N c 


✓ v o v ^ 

^ STs' ^ tll 

2 r _ - 0 ^ ‘ * * 


'*o 0 


- ^ *« 


■?% 


r±* S 

& if 


> 


V *** 

o 0 X 

^ ^ - 

a N o ^ °^u ^ v « i ■» * v 1 ^ N o ’ "O 

. 9 V ^ " * 0 z ^ V> s e z 9 ^* . * * o, ^ 

i * ^ e * • ^ • -' ^ ^ . 

^ ^ * iSM/A - ^ <$ 


'A <$> 


A -zv 

^ ^_. ^ o' ^ 

‘ , "'*\< 1, S ", 

■ V* s ^ 'a, S 



A 


o 
> 

s vO 


w.‘ ^W4 iv/^ m* ^ v \-* w/ l®/ ■»? 

y>^;<' • *' >:^v * • ;< .^*x * * *' a : ■ ,>;'->a- 

v « aM« © o' . * *+ v * 0 ' . ^ v = >•..; 


% f 

-v 


, 0 N c « 




0 o 




^ . x o . 

* ' " 4 V^ s'** t 

V ^ ^ ' r . 



■r 

o 


<♦ .•‘^Slv*'. o 


ft 

V*'~.>\o' <•*,;.".\a ' 

y. °o 

'*o o' * MS!R zSff?+ * j - 7 

«, ^ ^ ^^j; Vv - ' o 

N X oA’ ^ x ^ <* nJ 

,\ V S’*r ^ * a N o 1 ^0 

<£► r 

r ^ cS* 

^ « 

* <vV ' 

^ ' l/ t^ J '' < ^> Nr A Ap. •» 

A .-^ .‘^L'*A, ,0^*' •* a' ... 

< A O Ci v V Co .*XA < 


^ j n 

' 4 0 Z ^ 

*r 

° ^4 
I * v» $ ^ 

u , C''»“\\\oNC ae ^' X ? 



X I B 





C- O a- 

0 ^ s 


7 j. ^ rv v 



V* .Y, * 

-</> ^ o 

</* v 



•0 1 ' *...,%* 

,. A O T*- (O Cs * ^ . 

,J ic. c!* * V^/V. r ' 

V . = V < 

A 

* \\' </>. " &T==MiP=? - c* 





' s 


v\ y f/> n 

* V ^ 

> 


S 0 °^ '* " * * f % ' ^ c 0 N c 4 Jf b' ' * * S ' 0 ^’ » v > * * ^ ,0 *"V c» Nc 

^ * *• ,v’^ * ° 0 A x ^X, f -ft vl^ * 

ry - v ^ -k -* •>* v *■» jr{\ '/y^ r 0> c 


0 ; * ' * 0 / ^ 
a A ><?£>* -£» 

* ^ A * f{S' -,:, Al " <* 

r* £> A\\ «"///} © 

»y* ac r\ N \'tSr^\.\i , /j 

£ 


% 

,V </> 



r' rt «V • 


o 


V. 


at %*** zjjmhr* % $ : €jSh »_ 


•.'V' 1 

^<?* 

* 


<&■ ,o° 

^ * D N 0‘ S. 

v> <V *. > * 0 

*> X’ r 

%* v : 



2 f' 

£ % o \ 

* «v * \ 

s ^0 x 

0° *V^.%^L J 

"' ^ ^ 






- . 

^ . C^ ^ x ^ T* 

H- v I a v^, u 8 *■ * J.V 0 x c ’2f- ''' » 4 *> s is 0 . , , 

\"f / .‘V 1 ' A o 0 ','- ' 

r 

+ 

C* 

■v ^ , 0 ^ » v * 0 ^ ''C 

- M%m \ 

898 * •'"“ '^"^ z '" ’.«sw.* > v a. 


* V *,. '- Vl^- >■ f °* 

f~\ 1 * ^iA' VO. +L, Y « c\ —v 

A /"' 4 v N \'iiir^> #,N0 - >\-o/" 
" % ^ % 


5 V ^ 


V^ N c 0 C < *b ** 0 I s 

! * j 

v' |^- c tr. ^ *' \v \S^ ^ 

C- *- \ o. ^ > ' i ^- J « 0 

^ "ill* * 'J N O '0 

v o V ^ * r?-^ ^ ^ A’-' - 

-/S «9 


0 o V 




x°«2* 


o 0 


o 

♦ ->v 


,*3 -a z is ^A N 's^j * ,v .r. 

a v v ^ t ■■ '■ - ^ % * 

\ -V « . & * 

s v \0 ^ ^ ft A w ^ -A O 

« v 1 fi * } k a\ o N C, '/> 

v v -4 v ^ . o 

^ *3^ A\ N H c<^ 

-< ^ ^ 










,0- X 


... r r \ -. 

0 ’' / c» n sV' , *'!( 

° ^ v . 'c^ 

^ 4 V*s >> * ^ 4 /.^ s-.J 1 

>» o ^ Af\^V)<' /U ^ A‘ u ^ 

^ : * .0 

13' < > -'n..^ 



^ A* 


A ^ 


.0 c? 




^ J A 

/ y '>» 

L ^ A 
./. 


a\ ^ 

K ° ^ 


V I 







y /, ^ ^ /« . ■* a ^ 





(• v ’ 


aV ,on A ^ 7 



%. ' W^- ^ --vn>y » oe> - v*:-- / ^ ^ 0o - 

./% k '"’*> v .- '>;*• ^• s /■ *• v'\'■ • cv**«• '>°\«..; 

■£• \^ *A'*- :£k\ \/;’A 



.* ^ V\^(- / % ; -!W* ^WW-/^ ; . 

/ '"’'/^ * \'*“ /.< r: ‘♦; S>"" V“ *': * */V•“* 

. o o' . v 

e>; xo ^ 


v>, 

* ^ 

\ %<& * 


A*' >V 

\> X ' ' 9 / 


0 * k 



*a 5IF • ^ ’.^v ^ ' 0o - ;# / ^ ',«■ x°‘ 

'/, > .9* ^:> V x ^ ^ \> ^ M f* > .0^ v y * 

!»: '%**' -iSSC V= ‘^» <^ v r '% ^ r/\i 


A 1 

V 


\° 

^ -X- 


aV.^_ 

^ % % 


•X^ v -V 
? > 


A -” K '* •» -0 ^ 


xN 


o *- ~ l * M ~~ ^ a 11 ^ * 0 

* « I ■> * \^ V S M, t. *5K® .4° 

'* c ^ - v 

~ .v. * yvA « .^* .‘\ 


w o \° ^ 


* # v v •; 

?/ '- ^"'••'■V, •' ’ ■ >:% ' ° • ‘ >', ‘ ■ 1 

- V / 

® <v. 

^ ^ 

* 7x0 CV ^ 


C 0 V s 


?S ^ 




> bo x 

ft Wvas^ ^ /X ^ ’ _. 

^ r 

F % **tt,'-\/;.., %;^: >>',.. V/t..' 

. > 4 o . V> s ^ ^/ y ^ 0 V 9 ^ 0 z' Vr» \> ‘ s 

^ V. ^ x A» ^ ^ >j * -f» s 

^ ^ >» <\ ^ a/\A« <* y<* ,v. 



.^ v ^ 


VW'V <■ 

^'*'^L- % A' .‘JssL!' ^ ’’ PsliL*- % 

' £■'■ A * +U ^ " ''' Ir5k'r .>. v 1 £.'{ ■■$> * 




A T 

ft <s^ * 

V v 
aV " 

^ f \ ‘ . 1 ^ / y .^ a j 'x j> y. 

'°* k% jC* , 0 N C • * '' / 9l ,, < 

^ ^Nv fP > ^ -f 



° s° ° 

> A V ^ •-» 



0 « 


° a®T*^° * ^ ^ o ’o o' ft |5ggf«^ ^ 1 o ♦ ^o- - ti - - ^ 

* • : x o ^ a ^ *7V • ; \° o* - € 2M& * oS ^ o x c 

^ ^ vS^ s _ * + 'i^y\yjr C \v- v. , ns 1 " i-' v ^* ,v* ^ ^\Vvoe ^ 

d* Y O O . k X O » rt- , ^ 0 -.0 O *- \ CL* cL> * 'K>« ft <X 

*• - -°' ° - i *«i ° . . %*•->•’ 

:■ % ^ ^ 


-fV s° a ,T> 
v i: \° o 




,o c 




XT' 

«\V ^ 

'^V>. 

^ 4 ' c^ > 

^ <‘\ O, 

A> t 0 ^ C , */> 

i * n 


v ^ 

. ^ V. 




- N 

■",o<-‘* 


V* ^ 


A 

* * ^ 
. ^ -/ 


'r ^ ’•> y * ^ 

'o ^ 

L ,4$> C«'"« ^b. *‘ S ,-0^ s 


o ft V 


* A o, *>. 

c» N S/o. “ 


.A 1 

















































































































































































































































































































































































































































































































































pyCCKHIl ! 

ICPnCKOXPBATCKM| 

SHQ1P j 

MAGYAR 


TURKCE 

PORTUGGES 


(S' JO 


ROMANA 

YKPAiiHCGKA "1 


ITALIANO 


BAH AS A INDONESIA | 


yninlvm 


■ 





nro/>tm 


^VGUAGt: 


CESKY 


EAAHNIKA 


ESPANOL 


FRAN^AIS 


slovenSCina 


DEUTSCH 


TIENG VIET NAM 


UETUVIIJ 


PRESIDIO OF MONTEREY, CALIFORNIA U U 

~ GMI APCKIl ~ | 
JPOLSKI 

ROMANIAN LZIJZKII3 


ROMANIA 
BEFORE AND AFTER 
TH£ SECOND WORLD WAR 
LESSONS l-X 

























































































































ROMANIAN COURSE 


ROMANIA 

Before and After the Second World War 

Lessons I - X 


September 1959 




UNKE-B S1A-3ES ARMY LANGUAGE SCHOOL 

Presidio' of monierey, California 





\}£ 


V 





CUPRINSUL. 


I. Bucure§ti. 3 

Intrebari. 7 

Harta ora§ului Bucure§ti . 8-9 

Dialog. 10 

Din ziare. 11 

Transporturile Aeriene Romine.12-13 

Teme. 14 

Vocabular. 16 

II. Rominia intre 1930 §i 1940 . 21 

Intrebari. 26 

Lectura. 27 

Dialog 1. 28 

Dialog 2. 29 

Organizarea invatamintului in Rominia 

pina in 1948 . 30 

Evenimente mai importante in Rominia §i 

Statele Unite intre 1930 §i 1940 ... 32 

Teme. 33 

Vocabular. 34 

III. Razboiul in contra Rusiei. 39 

Campania din Rusia 1941 - 1942 (harta) .... 41 

Intrebari. 44 

Dialog. 45 

Teritoriile controlate de axa 1941 - 1944 

(harti). 46 

Batalia de la Stalingrad. 47 

0 cronologie a razboiului al doilea mondial. . 52 

Teme. 62 

Vocabular. 63 

IV. Inceputul ocupa^iei ruse§ti. 67 

Intrebari... 71 

Dialog. 72 

Razboiul impotriva Germaniei: Campania din 

Ungaria §i Cehoslovacia (harta). ... 73 

Conven^ia de armisti^iu cu Rominia . 74 

Teme. 79 

Vocabular. 80 


I 
































V. Guvernul Radescu. 

Intrebari. ^0 

Dialog. 91 

Lectura: Extras din fr Cum au cucerit 

Sovietele Rominia M de Barry Brannen. . 92 

Discursul generalului Radescu.92 

Teme: (Relatarile lui Churchill cu privire la 


impartirea Rominiei.95 

Vocabular.97 

VI. Guvernul Groza.103 

Intrebari.108 

Dialog.109 

Schimbarile teritoriale ale Rominiei 

lncepind din 1700 (harta).110 

Lectura: Extras din scrisoarea pre§edintelui 
Roosevelt, trimisa lui Stalin, la 

29 martie 1945 .Ill 

Teme: Extras din scrisoarea d-lui C. Vi§oianu, 

trimisa d-lui Warren Austin.112 

VII. Alegerile din noiembrie 1946 . 119 

Intrebari.123 

Dialog.124 

Expansiunea Rusiei din 1400 pina in 1947 

(harta).125 

Lectura: Protestul Guvernului Statelor Unite. . 126 

Protestul Guvernului Britanic.126 

Teme: Extras din comunicatul partidelor 
national-taranesc §i national- 

liberal.128 

Vocabular.129 

VIII. Transformarile dintre 1946 §i 1952 . 133 

Intrebari.139 

Dialog.140 

Lectura: Actul de abdicare a regelui Mihai I . 141 

Extras din Tratatul de Pace de la 

Paris, 10 februarie 1947 . 141 

Teme: Extras din r| 0 evaluare a politicii 
externe a Rominiei n , de Wayne 

Vucinich. 144 

Vocabular. 146 


II 


























IX. Organizarea Rbpublicii Populare Romine.151 

Intrebari.156 

Dialog.157 

Harta administrative a R.P.R. , pe regiuni .... 158 

Regiunile Pite§ti, Ploie§ti §i Bucuresti, cu 

raioanele lor (harta) . 159 

Lectura: Extrase din ziarele aparut sub regimul 

comunist.160 

Organizarea administrative a R.P.R.163 

Noul regulament al pachetelor pentru R.P.R. . . . 164 

Formular (de corapletat de cei care vor sa 

calatoreasca in R.P.R.165 

Teme : Extrase din Statutul P.M.R. 166 

Vocabular.169 

X. Taranul romin.173 

Intrebari.178 

Dialog.180 

Lectura.181 

Statistici din Rominia. 184, 185 

Popula^ia din R.P.R., recensamintul din 1956. . . 186 

0 cronologie a evenimentelor din Rominia de 
la venirea lui Groza la putere §i 

pina in 1958. 187 

Guvernele in Rominia incepind din 1918.193 

Teme. 194 

Vocabular.196 

INDEX.198 

Vocabular romin-englez.201 

Vocabular englez-romin.*.208 


III 























Har ti. 


Harta ora§ului Bucure§ti. 

Liniile aeriene romine deservite de TAROM . 

Liniile aeriene interna^ionale deservite de TAROM . . . 


Rominia, cu provinciile ei, 1918-1940 . 21 

Mica In^elegere. 23 

In£elegerea Balcanica . 23 

Pierderile teritoriale ale Rominiei in 1940 „ » • . • • 25 

Campania din Rusia 1941-42. 42 

Teritoriile controlate de Axa 1941-44 . 46 

Batalia de la Stalingrad: 

Planul de campanie german . 47 

Apararea Sovietica. 48 

Contraof ensiva Sovietica. 49 

Distrugerea gruparii incercuite . 50 

Razboiul impotriva Germaniei: Campania din 

Ungaria §i Cehoslovacia . 73 

Rominia in 1946 . 98 

Schimbarile teritoriale ale Rominiei. 110 

Expansiunea Rusiei din 1400 pina in 1947. 125 

Harta administrativa a R.P.R., pe regiuni . 158 

Regiunile Pite§ti, Ploie§ti §i Bucure§ti cu 

raioanele lor. 159 


IV 




















I. 

B 

U 

C 

U 

R 

E 

S 

7 

T 


Tabla de materii: 


Bucure§ti . 

Intrebari . 

Harta ora§ului Bucure§ti . . 

Dialog. 

Din ziare . 

Transporturile Aeriene Romine 

Teme. 

Vocabular . 


3 

7 

. 8-9 
. 10 
. 11 
12-13 
. 14 
. 16 





















Universitatea §i Bulevardul Magheru. 

BUCURESTI . 

- *- 

Bucure§ti este capitala Rominiei §i este a§ezat in sudul 
tarii, pe cimpia Munteniei. 

Bucure§ti este un ora§ vechi. l§i are numele din secolul 
al XV-lea. In secolul al XVI-lea a devenit capitala Munteniei 
§i mai tirziu a Rominiei. A crescut dintr-un ora§el mic de 
negustori intr-o capitala europeana de un milion §i jumatate 
de locuitori. 

Mai ales dupa razboiul intii mondial, Bucure§ti a devenit 
centrul politic §i cultural al Cu toate ca erau §i alte 


3 






Bucure§ti 


institutii culturale §i de invatamint in alte ora§e ale t^rii, 
mai curind sau mai tirziu, majoritatea oamenilor de seama 
veneau §i se stabileau la Bucure§ti. Scriitorii i§i vedeau 
cartile tiparite §i publicate aici, pictorii i§i expuneau 
tablourile, politicienii faceau legaturi sau tineau discursuri, 
iar negustorii faceau afaceri. 

In Bucure§ti erau tot felul de §coli, incepind cu gradinite 
§i §coli primare §i terminind cu institutii superioare de 
invatamint. 

Universitatea din Bucure§ti cuprinde mai multe faculta^i: 
Facultatea de Stiinfe Juridice (Facultatea de Drept), Faculta- 
tea de Medicina Umana, Facultatea de Litere §i Filozofie, 
Facultatea de Matematica-Fizica §i a§a mai departe. Deasemenea 
sint mai multe institute §i academii, printre care cel mai 
important este Institutul Politehnic (Politehnica). 

Anumite institufii de cultura intodeauna au fost subventio- 
nate de catre stat: Academia Romina, Orchestra Filarmonica, 
Teatrul National §i Opera de Stat. Fire§te, erau §i teatre 
particulare care prezentau piese, reviste §i operete. 

Sub regimul comunist de acum, conducerea t^rii este foarte 
centralizata. Bucure§ti este centrul administrativ al t^rii. 
Spre Bucure§ti curg toate rapoartele, din Bucure§ti pornesc 
toate ordinele. 

Jarile straine care au relatii diplomatice cu Rominia i§i 
trimit la Bucure§ti reprezentanti diplomatici la ambasade, 


4 


Bucure§ ti 


consulate, lega^ii §i misiuni militare. Lega^ia Statelor Unite 
ale Americii se afla pe strada Dionisie Lupu nr. 12. 

Bucure§tiul este £mpra§tiat pe o suprafa^a mare. Tramvaie- 
le §i autobuzele la dispozitia publicului erau in numar 
insuficient §i in orele de aglomera^ie era greu de gasit un loc 
Oamenii grabi^i §i cu bani luau taxiuri, iar cei ce aveau mai 
mult timp, se plimbau cu trasura. 

Vara e cald. Toata lumea cauta sa se 
adaposteasca de caldura soarelui. Mul^i se 
due la baie, beau §pri^uri reci sau pleaca la 
munte sau la mare. Citeodata e a§a de cald ca 
gheata lasa urme in asfalt. 

Toamna, fructele inunda Bucure§tiul §i 
copacii i§i schimba frunzele in mii de culori. 

A 

Incep §colile. 



CALATGAREA: Vfi multu- 
mesc cA mi-a^i fAcut 
loc sS mA cobori... 

Iarna, bate un vint aspru dinspre nord-est §i 


aduce ger §i zapezi mari. Copiii se dau cu sania sau patineaza 
pe lacurile inghe^ate. 

Primavara este scurta §i cu toane. Dupa o zi frumoasa, 

urmeaza ploaie, apoi vint, zapada §i iar soare. 

Bucure§tenii luau parte la multe spectacole sportive,ca 

fotbal, box, concursuri atletice sau de innot. Unii se duceau 

la cursele de cai, al^ii la stadion unde au loc meciuri intere- 

* 

sante. Al\ii faceau baie in lacurile din marginea de nord a 
ora§ului sau se plimbau cu barca. 


5 






















t'uu* u i*oj$ t i 

Prin Bucure§ti trece un riu mult cintat: Dimbovita. 

Poezia populara il cinta: 

n Dimbovita, apa dulce, 
n Cin-te bea nu se mai duce." 

De ce se spune a§a? Pentruca in Bucure§ti, n Micul Paris", 
se puteau uita u§or grijile. Bucure§te- 
nii erau prieteno§i §i pareau ca nu au 
necazuri. Localurile de petrecere se 
gaseau la tot pasul §i mindria circiu- 
marului era vinul bun. Pe strada, 
auzeai melodii din viorile tiganilor 
din circiumi. In tot locul te intimpi- 
na mirosul mititeilor §i al mu§chilor 
la gratar. Oriunde puteai gasi o 
tovara§ie placuta pina noaptea tirziu. 
fnsa, ca in orice ora§ mare, ga'seai 
mizerie alaturi de bel§ug §i risipa. 

Cu fiecare schimbare de regim, se 
schimba §i numele strazilor. Nu ale 
tuturora, insa cum eroii de ieri 
deveneau criminalii de azi §i vice-versa, toate numirile acestea 
trebuiau schimbate. Prin 1930, era o piata numita Piata 
Natiunii. Fiindca regele Carol II s-a reintors din exil la 
8 iunie, a fost numita Piata 8 Iunie. Cind generalul Antonescu 
a venit la putere, s-a numit Piata 6 Septembrie; cind ru§ii au 


Organ!zatorii meciului 
de fotbal Rapid-Jiul, 
care a avut loc ieri 
pe stadicnul Giule§ti, 
au vindut mai multe bi- 
lete decit capacitatea 
stadionului.. 



-Dumneata ce bilet ai? 
-Tribuna I-a. 

-Atunci, urc&-te mai 
susl 


6 






Bucure§ ti 


ft eliberat M Rominia, s’a numit Piafa 23 
nume§te Piafa 6 Martie, data la care a 
guvernul procomunist. 

E greu pentru cei care au cunoscut 
sa spuna cum arata acum ora§ul. In ce 
locuitorii, sau noi, sau interpretarea 
§tim. Probabil ca numai aceia care vor 
ochii lor proprii vor putea spune ce a 
altadata : 


August, iar acum se 
venit la putere 

Bucure§tiul inainte, 
masura s-au schimbat 
lor sau a noastra, nu 
vedea iara§i ora§ul 
mai ramas din viafa 


cu 

de 


Intrebari : 


1. Unde este a§ezat ora§ul Bucure§ti? 

2. Cind a devenit capitala Munteniei? 

3. Ce fel de centru a devenit ora§ul Bucure§ti? 

4. Ce fel de §coli sunt in Bucure§ti? 

5. Ce facultafi cuno§ti la Universitatea din Bucure§ti? 

6. Ce institufii de cultura au fost intodeauna subvenfio- 

nate de stat? 

7. Erau §i teatre particulare? Ce prezentau ele? 

8. Cum este conducerea sub regimul comunist? 

9. Ce reprezentanfe diplomatice sunt in Bucure§ti? 

10. Ce mijloace de transport sunt in Bucure§ti? 

11. Cum este vara in Bucure§ti? Dar toamna? Dar iarna? 

Dar primavara? 

12. La ce fel de spectacole luau parte bucure§tenii? 

13. Cum era viafa in Bucure§tiul de altadata? 

14. Cum erau localurile de petrecere? 

15. Ce se putea gasi in aceste localuri? 

16. Era numai bel§ug? 

17. Ce influenfa au avut schimbarile de regim asupra numelor 

s trazilor? 

18. Pofi sa dai un exemplu? 

19. Putem noi §ti precis ce schimbari au intervenit in 

Rominia? 

20. Prin ce se deosebe§te ora§ul Bucure§ti de ora§ele pe 

care le cuno§ti dumneata in America? 


7 



♦ 



8 


























































9 









































Bucure§ti 


Dialog. 


Un American sose§te cu avio- 
nul la aeroportul Baneasa. 

Un prieten de-al lui care 
este acum funcfionar la 
legafie, il intimpina. 

Buna ziua! 

Bine afi venit.’ 

Bine v-am gasit! 

Am venit sa va due la legafie cu trasura. 

De ce cu trasura? 

Este prea mare aglomerafie cu celelalte mijloace de trans¬ 
port 

Nu sunt taxiuri? 

Ba da, insa §tiu ca nu te-ai plimbat cu trasura niciodata. 
Pe unde mergem? 

Pe §oseaua Kiselef, apoi pe linga Politehnica. 

Unde-i lega^ia? 

Nu departe de universitate. 

Este adevarat ca conducerea statului- este foarte centraliza ta? 
Nu numai conducerea administrative, ci totul este contro- 
lat de stat. 

De exemplu, ce anume? 

Tot ce se tipare§te §i se publica; piesele de teatru, 
localurile de petrecere, etc. 

Cum i§i ci§tiga bucurestenii traiul? 

Ca sub comuni§ti. S-a terminat cu bel§ugul. Este mare lipsa 

Este tare frig in Bucure§ti.’ 

Nu numai ca este frig, este ger. Insa copiilor le place: 
ei se dau cu sania sau patineaza. 


10 


Bucure§ti 

(Din ziarele aparute in Bucure§ti sub regimul comunist) 


IERI, IN 
CetA+enii veni^i ieri in 
pia-^a tf 28 Martie" au gasit 
abunden^A de produse. Uni- 
tA^ile „O.C.L. Aprozar" au 
pus la dispozi^ia cetA^er!- 
lor cantitAti suficientecfe 
cartofi, fasole uscatA, 
prune, mere, ouA,marmeladA, 
§i diferite conserve. 

ProducAtorii au adus pe 
pia^A cartofi (1,50-2 lei 
Kg) ceapA (2,50-3 lei kg) 
ouA (0,80-1 leu bucata) 
brinzA de vaci (14-16 lei 
kg) unt (20 lei kg) mere 
$i pere (4-6 lei kg) car- 
ne de miel 14-16 lei kg) 
de vi^el §i vaca (10- 16 
lei kg. §.a. 

Abunden^a de came care 
a fost ieri in pia^a 28 


PIATA 

Martie” s-a datorat faptuM 
cA douA gospodArii agricole 
au adus pentru vinzare sute 
de^ kilograme de came. Gos- 
podAria agricolA „Via^a No- 
uA n a adus 187 kg. came de 
miel. AltA gospodSrie co¬ 
le ctivA din Regiunea Con¬ 
stanta a trimis 16 vite tA- 
iate, 3.288 kg.—punind in 
vinzare carnea la pre^ul de 
13 lei kilogramul. 

■* 

NotAm insA cA administra- 
tiile pie^elor „28 Martie" 
§i rj Amzei M n-au luat masuri 
ca in pie^ele respective sA 
fie curAtenie. Am vAzut a- 
colo zApada neridicatA $i 
chiar gunoaie. 


BANCA DE STAT A REPUELICII 
P0PULARE ROMlNE 
Direc^ia Operatiilor cu 
StrAinAtatea 


LISTA DE i 

CURSURI Nr, 


in vigoare cu incepere de 

la 3 februarie l c 

?56 

Denumirea 

UnitAti 

Curs 

Valutei 

cotate 

in lei 

Rubla 

X rublA 

1,50 

Dolarul 



Canadian 

1 dolar 

6,01 

Dolarul 



S.U.A 

1 dolar 

6,00 

Francul 



Belgian 

100 franci 

12,00 

Francul 



elve^ian 

100 franci 

HO, 17 

Francul 



francez 

100 franci 

1,71 

Lira 


0,96 

italianA 

LOO lire 

Lira 


16,80 

sterling 

1 lirA 


CIND C0NDUCI MARINA In 

STARE DE EBRIETATE 
La 10 ani munca silnicA a 
fost condaimat §oferul Iosif 
Lavasz, din str. Berzei nr. 
14. Conducind un autocamion 
in stare de ebrietate, a lo- 
vit rAnit grav pe cetanea- 
nul E. RAdulescu.DupA sAvir- 
sirea faptului, soferul a o- 
prit marina §i 1-a urcat in 
cabinA. Numai ca in loc sA 
dea ajutor victimei,transpor 
tind-o la spital, a§a dupA 
cum era firesc, a abando- 

nat-o pe o stradA dosnicA, 
continuindu-si cursa. 

**** *** ***-'*- y.-**-** 3 * >»'*■ 

OFERTE DE SERVICIU 
INTREFRINDEREA INDU5TRIALA 


SPECTACOLELE DE AZI 
Televiziune: orele 9- 


PE STAT „REACTIVUL n Bucuregtijp 
Calea Rahovei 647 — cautA 
mecanic pentru pompe qi ca- 
zane de aburi. Orele de pre- 
zentare, zilnic intre 7-14. 


>A*AA.Aa*AAAAA*AAAAAAi 


SCURTE 

BJF0HMATII 

La atelierul naval 
„Viitorul H s-a termi- 
nat de curind construe- 
tia celui de al cinci- 
lea §lep-dcrmitor. A- 
cest vas prevAzut cu 
instalatii moaerae de 
locuit va fi folosit 
pentru muncitorii care 
lucreaza la exploata- 
rea plantelor din Del¬ 
ta DunArii. 

* * * 

Marti seara, 1* Tea- 
trul de OperA Ba- 
let a avut loc un 
spectacol festiv dat 
de formatiile artis- 
tice ale studentilor 
din CapitalA. 


Teatru pentru copii 
si tineret; 10,30- 
einisiune pentru sate; 
15,15-Informatiile 
dupA amiezii; 15,35- 
c'misiune muzicalA; 
12,20-Jumalul te¬ 
le viziunii 

Cinematografe : Lumi- 


na-Gradinarul spani- 
ol; Unirea-Ivan cel 
Groaznic. 

aaaaaaaaaaaaaaaaaaaa 

BULETIN METE0R0L0GIC 
Azi la ora 8, in Bu- 
cure^ti, temperature 
fost de minus 6 
grade. Timpul proba- 
bil de miine: Vremea 


rece, cu cerul aco- 
erit. Va ninge in¬ 
termit ent. Vintul va 
sufla potrivit. Tem- 
perstura aerului u- 
^or variabilA. 


k AA AA A A A< 


11 




















Bucure§ti 



AVIZ 


TAROM - TRANSPORTURI AERIENE ROMINE aduce la cuno§tinfa 
generala orariul curselor regulate interne de avion, in vigoare 
de la 5 septembrie 1955. 

Informafii suplimentare se pot obfine de la Agenfia 
Centrala de vinzarea biletelor din Bucure§ti, bd. Republicii 
nr. 16, telefon: 5.12.54 §i 6.33.46 sau de la Aeroportul 
Baneasa, telefon: 7.75.16. 

Pentru orarele de zbor ale celorlalte companii 
(Aeroflot, Sabena, C.S.A., Deutsche Lufthanse, Malev, Lot, 
Tabso), informafii complete se pot lua la agenfiile Tf TAROM”. 
Harta de pe pagina 13 arata liniile internalionale deservite 
de tf TAROM". 


12 







5 roc^oiM 


Bucure§ti 


Liniile aeriene internationale deservite de m TAROM". 



13 










Bucure§ ti 


Bucure§ti 


Teme 


I. Va rog scriefi o compozifie asupra unuia din urmatoarele 
subiecte: 

Ora§ul Bucure§ti. 

Cum se aseamana §i cum se deosebe§te ora§ul 
Bucure§ti de un ora§ american. 

II. Text: 

(Extras din ziarul comunist ft Rominia Libera 11 ) . 

In multe scrisori care sosesc zilnic la redacfie numero§i 
calatori i§i exprima satisfactia ca transportul pe C.F.R. s-a 
imbunatafit mult in ultimii ani. Circula mai multe trenuri,. 
a sporit numarul vagoanelor, sint mai multe trenuri cu locuri 
rezervate, s-a mic§orat numarul intirzierilor etc. 

In scrisori, unii calatori i§i arata insa nemulfumirea 
fata de lipsurile ce mai persista inca in transporturile pe 
calea ferata. 

Despre aglomeratia din trenurile de persoane ne-au scris 
mai multi cititori. Unii din ei, din regiunea Bucure§ti, ne- 
au relatat ca trenurile 8047 §i 8343 care circula pe distanta 
Bucure§ti-01tenita §i retur sint supraaglomerate, mai ales 
simbata §i dumineca. Cunoscind aceasta situatie, organele 
C.F.R. nu iau totu§i masuri pentru a ata§a un vagon, doua in 
plus. Calatorii critica in scrisorile adresate redactiei §i 
faptul ca, deseori, se elibereaza mai multe tichete pentru 
acela§i loc la trenurile cu locuri rezervate. Altii seziseazaX*) 
faptul ca in unele stafii nu se elibereaza tichete din M lipsa 
de locuri” in timp ce vagoanele circula cu multe locuri 
libere. 

Direcfiile regionale C.F.R. §i Departamentul C.F.R. din 
Ministerul Transporturilor §i Telecomunicatiilor au datoria 
sa studieze observatiile in legatura cu transportul calato- 
rilor §i sa ia masuri de indreptare. 


a. Va rog sa traducefi articolul de mai sus. 

b. Va rog incercafi sa explicati de ce exista conditii 
a§a de rele la C.F.R. 

c. Va rog scriefi o scrisoare directorului Departa- 
mentului C.F.R. din Minsterul Transporturilor §i 
Telecomunicatiilor, prin care descrieti lipsurile 
observa te. 

Va rog incercati sa rezolvati problema de cuvinte 
incruci§ate de pe pagina alaturata. 


(*)become aware (of) 


14 




CUViNTE INCRUCiSATE 


ORIZONTAL: 

1. Capitala Rominiei. 

10. Companie, regiment, pluton, 
sau a§a ceva. 

11. Republica Populara Romina. 

13. Insa. 

14. in aer liber, nu inauntru. 

16. Poseda. 

19. In intregime ... 

20. Nu razboi. 

22. Stirea. 

25. In mijlocul zilei de ieri... 

26. Doua cincimi din turba ... 

28. Tara. 

29. (jrmeaza cursuri la 
universita.fi. 

32. Plec, fara i ... 

34. Nu batrini. 

35. Mi§care de aer (scris cu 
ortografia veche). 

37. Campion. 

38. Lucreaza cu alama. 

40. Unanimitate. 

42. Jumatate din Braila ... 

44. Ministerul care emite banii. 

45. Grup de cintarefi. 


VERTICAL: 

1. Capitala unui stat vecin. 

2. Singura. 

3. Cuvint vechi pentru ff ucenic". 

4. Inceput la sf£r§it! 

5. Vin de la soare. 

6. tf Si n in limba franceza. 

7. Se gase§te §i pe cal, §i pe 
deal. 

8. Institutul Romin de Agronomie. 

9. Capitala unui stat vecin cu 
Rominia pina in 1938. 



12. Nu inamici. 

15. Manifestable artistica 
cu caracter ocazional; 
o sarbatoare. 

17. Verdele padurii, al 
ierbii, decor natural 
al verii. 

18. incepe verbul "a avea" .. 

21. Profesioni§ti care joaca 

in filme, sau pe scena, 
sau expun tablouri, etc. 

23. Rasarit. 

24. Dumitale (forma famili- 
ara) . 

27. Capitala unui stat euro- 
pean care a creat multe 
probleme internafionale. 

30. Numeral. 

31. Nume de fata. 

33. Lini§te. 

36. Un baf care sprijina 
vifa de vie. 

39. Pronume care inseamna 
§i 1.000. 

41. In concurs . .. 

43. Lucrez pamintul cu plugul. 


15 
























Bucure§ ti 


Vocabular: 


academie, -mii 
afacere, -ri 
aglomeratie, -tii 
ambasada, -de 
bel§ug, -uri 

bucure§tean, -a;-§teni, -§tene 


centraliza, -zez, -zat 
concurs, -uri 
conducere, -ri 
consulat, -te 
cursa, -se 
discurs, -uri 
dispozifie, -fii 
drept 

expune (a), expun, expus 
facultate, -tafi 


fizica, -ci 
gradinifa, -te 
institut, -e 
institute, -tii 
intimpina (a), intimpin 
invatamint, -uri 
juridic, -a; -i, -e 
litere §i filozofie 
Facultatea de Litere 
local, -uri 


matematica, -ci 
mizerie, -rii 
meci, -uri 
mindrie, -rii 
negus tor^—i- 
ora§el, -e 
opera, -re 
opereta, -te 
patina (a), -ez, -at 
piesa, -se 
politehnica, -ci 
propriu, -ie; -ii 


academy- 

business; affair 
crowd, rush, crowding 
embassy 
plenty 

(1) inhabitant of Bucha¬ 
rest 

(2) pertaining to Bucha¬ 
rest 

to centralize 

contest 

leadership 

consula te 

race 

speech 

disposal; disposition 
law (study of) 
to exhibit; to expose 
faculty; department 
(school) in universi¬ 
ties 
physics 
kindergarten 
institute 
institution 
to meet, greet 
learning 
juridical 

Liberal Arts School 

(public eating, drinking 

and amusement place) ; 

restaurant 

ma thema tics 

misery 

ma tch 

pride 

businessman; dealer 

town; small town 

opera 

operetta 

to skate 

play (theater) 

poly technical institute 

own 


intimpina t 


§i Filozofie 


16 




Bucure§ ti 


publics (a), public, -at 
revista, -te 
risipa, -pe 
sanie, sanii 

a se da cu sania 
secol, -e 
spectacol, -e 
stabili (a), -esc, -it 
stadion, stadioane 
sub-v€n^iona (a), -ez, -at 
§coala primara, §coli primare 
§prit, -uri 
§tiinta, -%e 
tipari (a), -esc, -it 
tovara§ie,-§ii 

trasura, -ri 
urma, urme 


to publish 
revue 
waste 
sled 

to go sledding (downhill) 

century 

spec tacle 

to establish 

stadium 

to subsidize 

primary (grammar) school 
wine drink (wine and soda) 
science 
to print 

companionship; partner¬ 
ship 

hansom cab 
trace, track 


17 






































19 





Tabla de materii 


Romania intre 1930 §i 1940 . 21 

intrebari. 26 

Bucata de lectura. 27 

Dialog 1. 28 

Dialog 2. 29 

Organizarea invatamintului in Rominia pina 

in 1948. 30 

Organizarea inva.'tamintului sub regim comunist . . 31 

Evenimente mai importante in Rominia §i Statele 

Unite intre 1930 §i 1940. 32 

Teme. 33 

Vocabular. 34 



20 













ROMINIA INTRE 1930 S I 1940 

A 

In 1930, Rominia era o \ara cu aproximativ 18.000.000 
de locuitori, de aproape 300.000 de kilometri patrati, avea 
o constitute democratica §i era o monarhie constitu^ionala. 

In 1930 a venit la tron Carol al II-lea. 

Cam 80% din populate tarii traia la sate §i se ocupa 
cu agricultura. Cu exceptia industriei petrolifere, industria 
era pu^in dezvoltata. Pu^ini romini i§i alegeau comertul ca 
indeletnicire; ei preferau profesiunile libere sau serviciul 
la stat. 

Majoritatea rominilor apart 11 religiei greco-ortodoxe, 
cu o patriarhie §i un patriarh la Bucure§ti. In Ardeal, cam 


21 










Rominia intre 1930 §i 1940 


un milion §i jumatate erau greco-catolici (unifi). Minorita- 
-£ile : ungurii j sa§i i, evreii, aparfineau altor religii: 
religia romano-catolica, luterana, mozaica etc. Prco^ii erau 
platifi de stat. 

Tot invafamintul era de stat. Legea prevedea invafamintul 

obligator de cel pu^in 7 ani de §coala 
primara. Dupa patru ani de §coala pri- 
mara, un elev putea da examen de admi- 
tere la liceu, care era de 8 ani. Erau 
licee teoretice, comerciale, militare 
§i §coli normale; erau deasemenea §coli 
industriale §i de meserii. Erau licee 
deosebite de baiefi §i de fete. Erau 
patru universitafi (Bucure§ti, Cluj, 

Ia§i §i Cernaufi), plus politehnici, 
academii comerciale, academii de arta 
dramatica §i de muzica, academii §i 
seminarii teologice etc. 



“Vasile, vino la mine 
sa mai st£m de vorbai 
-Cum se face ca ai tinip 
liber? 

-BSiatul meu e in 
vacanf&J 


Armata era bine instruita §i moralul era ridicat, cu 
toate ca lipsea echipamentul modern. Erau pufine tancuri, 
aviafia era inzestrata cu pufine avioane moderne, iar marina 
era mica. 

Bogafia cea mai mare a Rominiei erau sondele de petrol 
§i pamintul negru in care cre§teau cerealele prin munca faranu- 
lui. 


22 











Rominia intre 1930 §i 1940 


Rominia exporta materii prime ca: petrol, cherestea, 
cereale, sare etc. §i importa produse industriale. 

Erau o multime de partide politice: unele mai vechi, 
ca partidul national-faranesc sub conducerea lui Iuliu Maniu 
§i partidul liberal, condus de familia Bratianu; altele mai 
noi, ca Garda de Fier, o organizafie de tip fascist. 

Dintre vecini, Rominia avea relafii prietenesti cu Ceho- 
Slovacia §i Polonia; deasemenea §i cu Jugoslavia, cu toate 
ca la Conferinfa de Pace de la Versailles, Jugoslavia nu fusese 
tocmai mulfumita cu granifa care a imparfit Banatul. Trei 
vecini ai Rominiei aveau pretenfii teritoriale asupra Rominiei: 
Rusia cerea Basarabia, Ungaria cerea Transilvania iar Bulgaria 
doua judefe din sudul Dobrogei. 


Pentru a se apara in contra acestor doi vecini din urma, 
Rominia a intrat in mai multe alianfe, din care cele mai 



23 





Rominia intre 1930 §i 1940 


importante erau: Mica Infelegere, formata din Rominia, 
Cehoslovacia §i Jugoslavia §i Infelegerea Balcanica, formata 
din Rominia, Jugoslavia, Grecia §i Turcia. 

Pentruca Rominia era la rascrucea influenfelor germana 

<dLV U' 

si rusa, Rominia a incercat sa incheie alianfe cu aliafn 
ei fire§ti: Franfa §i Anglia. Franfa §i Anglia au garantat 
hotarele romine§ti in 1938. 

Criza economica din alte fari a influenfat §i situafia 

interna din Rominia. Apoi, in special dupa 1936, in Rominia 

k. ■' , .... 

cre§tea din ce in ce nelini§tea. Intii, condifnle dm 

Europa indicau primejdia unui razboiu §i al doilea, in fara, 

regele Carol se amesteca tot mai mult in politica interna. 

In 1938, regele Carol a schimbat constitufia §i a desfi- 

infat toate partidele politice. Deasemenea, datorita condi- 

fiilor externe, Rominia a fost silita sa concentreze un mare 

numar de trupe. 

Dupa pactul de neagresiune germano-rus din 1939, Rominia, 
cu excepfia Basarabiei, a cazut in sfera de influenza germana. 

Razboiul al doilea mondial a inceput la citeva^ zile dupa 
incheierea pactului germano-rus in toamna anului 1939. 

in vara anului 1940, Polonia §i Cehoslovacia nu mai 
existau. Armata germana ocupa Norvegia, Danemarca, Olanda, 
Belgia §i cea mai mare parte din Franfa; Anglia era izolata. 

In Iunie, 1940, Rusia a dat Rominiei un ultimatum de 
24 de ore prin care cerea Basarabia §i Nordul Bucovinei. Dupa 


Rominia intre 1930 §i 1940 


consfatuiri cu oamenii politici de seama a t^rii - unii 

fiind pentru a lupta pentru Basarabia §i unii pentru a o 

ceda - regele Carol a decis sa cedeze ru§ilor Basarabia in 

care armata rusa deja incepuse sa curga. 

Ungaria §i Bulgaria au cerut respectiv Ardealul §i doua 
jude^e din sudul Dobrogei. Prin Dictatul dela Viena, Germania 
§i Italia au acordat Ungariei jumatate din Ardeal, iar prin 
negocieri directe, la Craiova, Bulgarii au ob^inut cele doua 
jude^e cerute. 

Pierzind aceste teritorii, Carol n-a mai gasit oameni 
sa-§i ia raspunderea formarii guvernului. El a chemat pe 
generalul Ion Antonescu §i 1-a insarcinat sa formeze noul 
guvern. Generalul Antonescu 1-a silit pe Carol sa abdice, 
la 6 Septembrie 1940. 


Pierderile teritoriale ale Rominiei in 1940. 



25 





































Rominia intre 1930 §i 1940 


Intrebari : 

1. Ce suprafafa §i cifi locuitori avea Rominia in 1930? 

2. Cam cit la suta din populate se ocupa cu agricultura? 

3. Multi romini i§i alegeau comerful ca indeletnicire? 

4. Carei religii apartineau majoritatea rominilor? 

5. Ce minorita.fi existau in Rominia? 

6. Ce religii mai erau in Rominia? 

7. Ce fel de institutii de invafamint erau in Rominia? 

8. Cum era moralul armatei? 

9. Care era cea mai mare bogafie a Rominiei? 

10. Ce exporta Rominia? 

11. Ce importa Rominia? 

12. Ce partide mai importante erau? 

13. Ce pretentii teritoriale avea Rusia asupra Rominiei? 

Dar Ungaria? Dar Bulgaria? 

14. Fusese Jugoslavia' mulfumita cu imparfirea Banatului? 

15. Din care fari era Mica Intelegere formata? 

16. Din care fari era Infelegerea Balcanica formata? 

17. Care erau aliafii fire§ti ai Rominiei? 

18. Care a fost influenfa lui Carol II in politica interna 
a Rominiei? 

19. Cind aschimbat constitufia §i cind a desfiinfat parti- 
dele politice? 

20. In a cui sfera de influenfa a cazut Rominia dupa pactul 
de neagresiune germano-rus? 

21. Cind a inceput razboiul al doilea mondial? 

22. Care era situafia din Europa in vara anului 1940? 

23. Cind a dat Rusia un ultimatum Rominiei? 

24. Ce a decis regele Carol? 

25. Ce a cerut Ungaria? 

26. Ce a acordat Germania §i Italia Ungariei? 

27. Ce a obfinut Bulgaria prin negocieri directe? 

28. Dupa aceste pierderi, a mai gasit regele Carol oameni 
politici sa-§i ia raspunderea formarii guvernului? 

29. Pe cine 1-a insarcinat Carol II sa formeze guvernul? 

30. Ce s-a intimplat la 6 septembrie 1940? 


26 



Rominia intre 1930 §i 1940 


Leetura: 


(Extras din comunicatul lui Iuliu Maniu, publicat in ziare 
imediat dupa abdicarea regelui Carol II). 


Faptul ca Basarabia §i Bucovina au fost cedate fara a se 
schifa cea mai mica rezistenfa §i faptul ca Regele acceptase 
sa se trateze cu Ungaria, au produs in opinia publica romi- 
neasca o desagregare sufleteasca, o descurajare in armata §i 
totala disparifie a increderii farii §i a armatei in Rege. 


A 

In 31 august, m-am pronunfat impotriva hotaririi Dicta- 
tului de la Viena §i am contestat Guvernului personal al Re¬ 
gelui §i Consiliului de Coroana dreptul de a reprezenta 
fara §i a face cesiuni teritoriale susfinind idea rezistenfei, 
cu orice pref. 

Am cerut tragerea la raspundere a celor vinovafi de 
acest dezastru, intre care opinia publica il a§eza in primul 
loc pe regele Carol II. 


Avind viziunea clara ca regele Carol II nu mai are 
prestigiul §i autoritatea necesara pentru a continua sa dom- 
neasca, in perfecta infelegere cu D.C.I.C. Bratianu, am 
declarat D-lui Gen. I. Antonescu, care intre timp fusese in- 
sarcinat sa formeze guvernul §i care cuno§tea de mai inainte 
vederile mele, ca primul lucru pe care trebuie sa-1 faca 
este sa propuna regelui sa abdice, declarindu-i ca nu voi da 
sprijin nici unui guvern ce s-ar forma sub domnia regelui 
Carol II. 


Intrebari: 


1. A fost Iuliu Maniu de acord cu cedarea Basarabiei §i 
Nordului Bucovinei? 

2. Cine a fost vinovat de descurajarea in, armata? 

3. A avut regele dreptul sa faca cesiuni teritoriale? 

4. Cine poarta raspunderea dezastrului? 

5. De ce n-a vrut Iuliu Maniu sa dea sprijin unui guvern 
ce s-ar forma sub domnia lui Carol II? 

6. Care era situafia din America in aceasta perioada, 
1930-1940? 


27 



Rominia intre 1930 §i 1940 


Dialog 1. 


Ce forma de guvernamint avea Rominia in 1930? 

Era o monarhie constitutionals. 

Cu ce se ocupau rominii? 

Cam 80% se ocupau cu agricultura; restul cu alte 
indeletniciri. 

Care industrie era cea mai dezvoltata? 

Industria petrolifera. 

Ce importa Rominia? 

Rominia importa produse industriale. 

Si ce exporta? 

Exporta materii prime, ca petrol, cherestea, si a§a 
mai departe. 

Cum era^invafamintul? 

Invafamintul era de stat §i obligator. 

Ce minoritafi erau in Rominia? 

Erau unguri, sa§i, evrei §i alfii. 

Aveau minoritafile §coli? 

Desigur, ele i§i aveau §colile lor. 

Cum era armata? 

Armata era bine instruita §i moralul era ridicat. 

Era armata bine inzestrata? 

Nu era bine inzestrata cu echipament modern. 


28 


Rominia intre 1930 §i 1940 


Dialog 2. 


In ce alianfe au intrat rominii? 

Ei au intrat in Mica Infelegere §i in infelegerea 
Balcanica. 

In contra cui se indreptau aceste aliante? 

Prima se indrepta in contra Ungariei §i a doua in 
contra Bulgariei. 

Ce fari erau considerate aliatii fire§ti ai Rominiei? 

Franta §i Anglia. 

Da torita cui au intervenit schimbari in Rominia? 

Datorita interventiei regelui Carol in viata politica 
interna. 


Ce factori externi au influentat politica Rominiei? 

Criza economica §i cre§terea primejdiei unui razboi. 


De cine era Rominia ameninfata direct? 

De Rusia §i de Ungaria. 

Ce a facut Rusia? 

Rusia a dat Rominiei un ultimatum de 24 de ore, prin 
care a cerut Basarabia §i Nordul Bucovinei. 

Ce alte teritorii a mai pierdut Rominia? 

A mai pierdut jumatatea de nord a Ardealului §i doua 
judete din sudul Dobrogii. 

Care a fost rezultatul in politica interna? 

Carol 1-a chemat pe Antonescu sa formeze guvernul §i mai 
tirziu a fost silit sa abdice. 


29 


Rominia intre 1930 §i 1940 


Organizarea 


invatamintului in Rominia pina in 1948. 




Examen de admit ere 


30 













































Rominia intre 1930 §i 1940 


Organizarea invatamintului sub regimul comunist. 


Doctor in medicin& - 

TnuinpT' __—- 

--—» 


Candid at - ] 

l 

t 4 ~._ i. a 

r - 

i 



LlC6n^& 

—*H _ 
+> 

xd «H 

i r 

PolitehnicS 

i i 

xd 

C 

o 

Ti 

■8 

— as- 

uii^er acuiv -- 

<» 

a> 

•H-+> 
r—1 «H 

O «M 

o o 

102 

f-i TJ 
0) CO 
> o 
•H <d 

c 

3 




Concurs de admitere 



<-Certificat de absolvire 


Concurs de admitere 


31 












































Rominia intre 1930 §i 1940 


Evenimente mai importante in Rominia Statele Unit© 
intre 1930 <§i 1940. 


Carol II vine in Rominia. 1930 

Nicola© Titulescu, apoi Nicolae 1931 

Iorga cu Constantin Argetoianu, 
formeazA guvemul. 

1932 


Rominia §i Rusia incheie un 1933 

pact de neagresiune. 

I. G. Duca, prim-ministru, 
este ucis. 

Gheorghe TatAr&scu formeazA 1934 

guvemul. 

1935 

N. Titulescu, ministru de exteme, 1936 
este inlocuit. 

Liberalii pierd la alegeri (nu 1937 

ci^tigA 40 ^ din voturi). 

O. Goga ^i I. C. Cuza formeazA 193® 
guvemul. 

Carol schimbA constitu^ia. 

Fatriarhul Miron Cristea, cu Gh. 
TAtArAscu, formeazA guvemul. 

A, CAlinescu devine prim-mini stru. 1939 

Rominia incheie tratat economic 
cu Germania. 

Anglia Franca garanteazA ho- 
tarele RominitBi, 

CAlinescu este ucis. 

Generalul Argesanu, apoi C. 

Argetoianu, formeazA guvemul. 

Ion Gigurtu, pro-german, 1940 

formeazA guvemul. 



Pre^edintele Hoover nume§te o 
comisie sA studieze §omajul. 


F. D. Roosevelt este ales 
pre§edinte. 

Pre^edintele Roosevelt intrA 
in func^iune. 

IntrA in vigoare legea de aju- 
torare a celor fArA lucru. 
Incep lucrAri public®. 


Construirea unor hidrocentrale. 

Fresedintele Roosevelt este 
reales. 

Se voteazA legea embargoului. 


Legea embargoului este respinsA. 


America dA Angliei 50 de distrugA- 
toare. 


Produc^ia de petrol a Rominiei 
intre 1930 si 1940. 


tea: Barrels of 42 U.S. gallons. 


32 



























Rominia intre 1930 §i 1940 


Teme 


I. Va rog sa scriefi o compozifie asupra unuia din urmatoarele 
subiec te : 

Cum era Rominia intre 1930 §i 1940. 

Influenza lui Carol II in politica interna. 

Cum era organizat invafamintul din Rominia. 

De ce s-au format Mica Infelegere §i 
Infelegerea Balcanica? 

Cum a pierdut Rominia parfi din teritoriu in 
vara §i toamna anului 1940? 

II. Text: 

(Extras din ff 0 evaluare a politicii externe a Rominiei 1 ', 
de Wayne Vucinich, profesor de istorie la universitatea 
Stanford, California). 

Din cauza cererilor de revizuire a granifelor din partea 
a aproape tuturor vecinilor, Rominia s-a aliat cu un bloc 
al carui interes a fost menfinerea aranjamentelor teritori- 
ale stabilite de tratatele de pace. Pina prin anii 1935- 
1936, Franfa a devenit aliata principals a Rominiei §i 
Rominia a suportat Liga Nafiunilor din toate puterile. 
tnca din 1920, Rominia a incheiat tratate cu Cehoslovacia 
§i Jugoslavia §i au format Mica infelegere. Toate aceste 
fari au semnat tratate cu Franfa. Polonia, care impreuna 
cu Rominia avea aceea§i teama de Rusia, a intrat in refeaua 
de tratate prin pact cu Rominia §i cu Franfa. Insa, pe 
masura ce timpul trecea, a devenit din ce in ce mai 
aparent ca tratatele §i aranjamentele existente nu erau 
suficiente sa menfina securitatea nafionala a Rominiei. 


infelegerea Balcanica s-a nascut, in 1934, intr-un 
moment nefavorabil. Hitler venise la putere in Germania 
in 1933 §i puterea lui Mussolini parea formidabila. 
Prestigiul Marii Britanii §i al Franfei in Europa de sud- 
est se mic§orase in mod corespunzator. Rominia inca 
suferea de pe urma crizei economice mondiale. Criza 
economica §i insecuritatea politica au indreptat statele 
balcanice, incluzind Rominia, spre abandonarea experimenta- 
rilor lor cu forme democratice de guvernamint §i inlocuirea 
lor cu dictaturi politice. 

a. Va rog sa traducefi textul de mai sus. 

b. Ce probleme aveau Statele Unite in timpul acela? 

c. Ce pretenfii teritoriale aveau vecinii Rominiei? 


33 



Rominia intre 1930 §i 1940 


Vocabular 


acor-da (a), acord, -at 
admitere 

exaraen de admitere 
agricultura, -ri 
alianfa, -fe 
alia t, -fi 
bogafie, -fii 
cherestea 
conferinfa, -fe 
consfatuire, -ri 
datorita (plus dative case) 
desfiinfa (a), -fez, -fat 
dezvolta, dezvolt, -at 
evreu, evrei 

firesc, fireasca; fire§ti 
garanta Ca), -tez, tat- 
hotar, -e 

influenfa (a), -tez, -tat 

imparfi (a), impart, impartit 

incheia (a), inchei, incheiat 

incheiere, -ri 

indeletnicire, -ri 

insarcina,CaT, -nez, -at 

intelegere, -ri 

inzestra (a), -rez, -at 

luteran, -a; -i, -e 

materie prima, materii prime 

mozaic, -a; -i, -e 

munca, munci 

negociere, -ri 

patriarh, -i 

patriarhie, -hii 

pact, -e 

pact de neagresiune 
pe trol 

petrolifer, -a; -i, -e 
prietenesc, -neasca; -ne§ti 
primejdie, -dii 
romano-catolic, -a; -i, -e 
sas, sa§i 

seama 

de seama 

sili esc, -it 

§coala normala 
ultima turn 

unit, -a; -ti, -te 


to grant 

admittance, admission 

entrance examination 

agriculture 

alliance 

ally 

wealth 

lumber 

conference; lecture 

meeting 

due to 

to abolish 

to develop 

Jew 

na tural 

to guarantee 

border 

to influence 

to divide; to share 

to conclude 

conclusion, completion 
profession, trade 
to assign, give task, burden 
understanding, agreement 
to equip 
Lutheran 
raw material 
Jewish 
work 

negotiation 
Pa triarch 
Pa triarchy 
pact 

pact of non-agression 
(crude) oil 
oil (adj.) 
f riendly 
danger 

Roman-Ca tholic 

German (native of Transylva¬ 
nia) 

important 
to force 

teacher’s preparatory school 
ultima turn 
Uniate; united 


34 







35 








A 



37 





Tabla de materii. 


Razboiul in contra Rusiei . 39 

Campania din Rusia 1941 - 1942 (harta). 41 

Intrebari. 44 

Dialog. 45 

Teritoriile controlate de axa 1941-1944 (har^i) .... 46 

Batalia de la Stalingrad. 47 

0 cronologie a razboiului al doilea mondial . 52 

Teme. 62 

Vocabular. 63 



38 













Razboiul in contra Rusiei 

Dupa Carul II, a urmat Mihai 1. 

Generalul Ion Antonescu a format un guvern cu membrii 
fostei organizafii legionare, Garda de Fier. Din cauza unor 
abuzuri savirsite de anumite elemente legionare §i din cauza 
unui conflict intre Antonescu §i legionari, legionarii au 
incercat sa-1 inlature pe Antonescu printr-o rebeliune, in 
ianuarie 1941. Ajutat de armata §i de germani, Antonescu a 
inabu§it rebeliunea §i a reu§it sa elimine rezistenfa legionara. 

Ion Antonescu a format un guvern cu elemente pro-germane. 

A . . A # 

Germania a tratat Rominia ca pe o fara aliata. Ii lua 
produse agricole, dindu-i in schimb produse industriale. 

Armata germana pastra in Rominia intre 8 §i 16 divizii, pentru 
a pazi terenurile petrolifere §i pentru a instrui armata romina. 
Guvernarea se orienta spre fascism, insa fara excesele care s-au 


39 




Razboiul in contra Rusiei 


facut in alte 

In iunie 1941, s-a dezlantuit razboiul impotriva Rusiei. 
Armata romina a trecut Prutul, in Basarabia. Armatele germane 
§i romine au recucerit Basarabia §i au inaintat in interiorul 
Rusiei, luind parte la mai multe lupte, intre altele in Crimeea, 
in Caucaz §i la Stalingrad. 

Cei mai mulfi romini nu erau opu§i razboiului in contra 
Rusiei cu scopul de a recuceri Basarabia, insa se opuneau 
inaintarii dincolo de Nistru. 

Rominii sperau sa primeasca inapoi Ardealul ca recompense 
a jertfelor din Rusia. Germanii^ insa, au dat rominilor sa 
administreze Transnistria, provincia dintre Nistru §i Bug, in 
care se gase§te marele port Odesa. 

Inca de prin mijlocul anului 1943, reprezentan^n romini 
au intrat in legatura cu puterile din Vest prin capitalele 
tarilor neutre. Puterile din vest insa, chiar daca ar fi vrut, 
n-ar fi putut salva Rominia, pentruca ele considerau inevita- 
bila ocuparea Rominiei de catre trupele sovietice. 

intre timp, Germania se retragea pe toate fronturile, 
iar americanii bombardau terenurile petrolifere precum §i 
nodurile de cale ferata din Rominia. 

A 

In martie 1944, purtatorului de cuvint romin i s-a spus ca 
nu vor fi pacte separate cu puterile din Vest §i ca Uniunea 
Sovietica va insista sa reia Basarabia §i nordul Bucovinei. 

Cu toate acestea, oamenii politici romini au facut prega- 


40 


Razboiul in contra Rusiei 



41 




















Razboiul in contra Rusiei 


tiri intense §i secrete pentru lovitura de stat care ar fi 
scos Rominia din razboiul in contra aliafilor. 

La 23 august 1944, regele Mihai I a chemat pe Antonescu 
la palat, 1-a arestat §i mai tirziu 1-a predat comuni§tilor 
(care mai tirziu 1-au executat). In seara zilei de 23 august, 
regele Mihai a anunfat la radio ruperea relafiilor cu Germania 
§i incetarea ostilitafilor in contra forfelor sovietice. Cei 
aproape 1.200 de prizonieri americani internal in Rominia au 
fost imediat liberafi. Avioane americane i-au transportat 
apoi in Italia. 

Trupelor germane li s-a dat voie sa se retraga din Rominia. 
Insa in urma unui ordin direct de la Hitler, ele au inceput sa 
reziste. Puse in fata acestei situatii, trupele romine au 
intrat in acfiune §i au eliminat rezistenta germana din Rominia 
in mai putin de opt zile. Aviatia germana a bombardat 
Bucure§tiul §i a distrus Teatrul National, Opera §i Palatul 
Regal. 

Armatele ruse n-au intimpinat in Rominia nici o rezistenta 
armata din partea trupelor germane. 

Rominia a fost singura t a ^a care s-a liberat singura. Ea 
a curafat fara de germani §i s-a pus la dispozifia aliafilor 
fara pierderi pentru aliafi. 

in septembrie 1944, Rominia a semnat un M armistitiu n prin 
care se obliga, intre altele: 


42 


Razboiul in contra Rusiei 


1) sa plateasca Rusiei 300.000.000 de dolari despagubiri 
de razboi (valoarea dolarilor fiind specificata ca cea 
din 1938) 

2) Sa cedeze Rusiei Basarabia §i Nordul Bucovinei 

3) Sa dea voie trupelor ruse§ti sa stea in Rominia, pina 
la incheierea tratatului de pace cu Austria. 

4) Sa dea inapoi tot ce a luat din Rusia. 

5) Sa accepte o Comisie Aliata de Control care sa aiba 
puteri administrative §i executive asupra Rominiei. 

A 

In aceasta Comisie Aliata de Control, urmau sa faca parte 
reprezentan^i ai guvernelor tarilor aliate: americani, englezi 
§i ru§i. fnsa cu exceptia ora§ului Bucure§ti, in fiecare 
judet din Rominia numai ru§ii formau a§a numita Comisie Aliata 
de Control. Sub acest nume, ru§ii se amestecau in treburile 
interne ale 

Pina la sfir§itul razboiului al doilea mondial, Rominia 
a pierdut aproape 700.000 de soldati- 

in contra Rusiei, Rominia a pierdut aproape 250.000 de 
morti §i rani£i, 127.000 de prizonieri, plus 130.000 de 
prizonieri lua£i in perioada dintre 23 august §i 12 septembrie 
1944 (data iscalirii armisti^iului). 


43 


Razboiul in contra Rusiei 


Intrebari : 

1. Cu cine a format generalul Ion Antonescu guvernul? 

2. Cind au incercat legionarii sa-1 inlature pe Antonescu? 

3. Ce raporturi au fost intre Rominia §i Germania sub 
Antonescu? 

4. Cind s-a deslanfuit razboiul in contra Rusiei? 

5. La ce lupte a luat parte armata romina? 

6. Erau cei mai mulfi romini opu§i razboiului? 

7. Ce sperau rominii sa primeasca in schimbul jertfelor 
din Rusia? 

8. Cind au inceput reprezentanfi romini sa intre in 
legatura cu puterile aliate? 

9. Care au fost condifiile Rusiei pentru a incheia un 
armistifiu? 

10. Cind a anunfat regele Mihai incetarea ostilitafilor? 

11. Ce s-a intimplat cu cei aproape 1.200 de prizonieri 
americani? 

12. S-au retras trupele germane din Rominia? 

13. Ce s-a intimplat cind ele au incercat sa reziste? 

14. In cite zile a eliminat armata romina rezistenfa 
germana din Rominia? 

15. Au intimpinat armatele ruse§ti vreo rezistenfa cind 
au intrat in Rominia? 

16. Cind a iscalit Rominia un armistifiu cu Rusia? 

17. Ce suma s-a obligat Rominia sa plateasca drept 
despagubire de razboi? 

18. Cit timp au avut voie sa stea trupele ruse§ti in 
Rominia? 

19. Ce puteri avea Comisia Aliata de Control? 

20. Cine trebuia sa faca parte din aceasta Comisie Aliata 
de Control? 

21. In realitate, cine facea parte din aceasta Comisie pe 
teritoriul Rominiei? 

22. Ce pierderi a avut Rominia in razboiul al doilea 
mondial? 

23. Cifi prizonieri au luat ru§ii dupa 23 august 1944? 

24. Care crezi ca a fost batalia cea mai importanta din 
razboiul al doilea mondial? 


44 



Razboiul in contra Rusiei 


Dialog 

Ce s-a intimplat dupa pierderile teritoriale din 1940? 

Poporul era demoralizat. 

Ce a facut regele Carol? 

L-a chemat pe Antonescu sa formeze un guvern §i mai tirziu 
a abdicat. 

Cu cine a format Antonescu guvernul? 

Cu membri ai fostei mi§cari legionare. 

Cit timp a durat guvernul acesta? 

Cam cinci luni §i jumatate. 

Si dupa asta? 

Legionarii au facut o rebeliune sa-1 inlature pe Antonescu 
insa acesta, cu ajutorul armatei, a inabu§it rebeliunea. 

A intrat Rominia in razboi in contra Rusiei? 

Da, §i a luptat pina la Stalingrad §i pina in Caucaz. 

Era poporul romin opus razboiului? 

Nu era opus razboiului pentru recucerirea Basarabiei sau 
impotriva comunismului, insa era opus razboiului dus 
departe in interiorul Rusiei. 

A incercat Rominia sa faca pace cu aliafii? 

Da, s-au dus negocieri lungi in capitalele t^rilor neutre. 

Cum a fost inlaturat Antonescu? 

El a fost inlaturat printr-o lovitura de stat la 23 august 
1944. 

Cind s-a iscalit armistifiul? 

Armistifiul s-a iscalit la 12 septembrie 1944. 


45 



Razboiul in contra Rusiei 


Teritoriile controlate de Axa 




8 noiembrie 1942 




12 mai 1943 


15 august 1944 


46 











Razboiul in contra Rusiei 


Lee tura : 

(Versiunea sovietica a bataliei de la Stalingrad) 


Batalia de la Stalingrad. 


La sfir§itul anului 1942 §i inceputul anului 1943, pe 
intinsele stepe ale Donului §i Volgai s-a desfa§urat batalia 
de la Stalingrad. 

Comandamentul hitlerist a avut posibilitatea sa concen- 
treze pe frontul sovieto-german 240 divizii. De asemenea, 
a sporit nuisarul marilor unitafi blindate §i motorizate, iar 
acela al flotelor aeriene de la doua la patru. 

In general, planul de campanie hitlerist prevedea (schifa 
nr. 1.): distrugerea aripii stingi a dispozitivului forfelor 
sovietice §i inaintarea cu o grupare principals catre Stalin¬ 
grad §i cu una secundara catre Caucaz; ulterior, grosul forfe- 
lor dirijindu-se rapid catre nord pentru a invalui Moscova 
pe la sud-est, sa o cucereasca in cooperare cu o grupare de 
forte ce urma sa actioneze de la vest, direct asupra Capitalei. 

Dar planul” de campanie hitlerist nu se oprea aici. 

Dupa desra§urarea cu succes a operatiilor din Caucaz §i 
Africa, urmarea sa pregateasca executarea unor acfiuni ofen- 
sive catre India. 


Planul comandamentului sovietic 
urmarea: adoptarea unei aparari cu 
caracter activ pe direcfiile princi- 
pale ale ofensivei hitleriste, cu 
scopul de a uza pe inamic §i a asi- 
gura timpul necesar concentrarii 
unor puternice rezerve strategice; 
trecerea la contraofensiva, la 
momentul oportun, cu scopul de a 
distruge forfele principale ale 
inamicului. 

In luna iunie, mai bine de 100 
mari unitafi hitleriste, au dezlan- 
tuit ofensiva pe frontul dintre 
Orel §i Marea de Azov. Din acest 
total, pe direefia Stalingrad 
aefionau 22 divizii de infanterie, 
patru de tancuri §i trei motorizate, 
care, catre a doua jumatate a lunii 



47 










Razboiul in contra Rusiei 


iulie, au luat contactul cu grosul armatelor 62 §i 64 sovie- 
tice (schifa nr. 2). A§a s-a angajat batalia de la Stalingrad, 
care cuprinde in desfa§urarea ei patru faze: apararea sovie¬ 
tica (17 iulie - 19 noiembrie 1942) contraofensiva sovietica 
§i incercuirea grosului inamic in zona Stalingrad (19 _ ^ 30 
noiembrie 1942); operafiile pentru respingerea incercarilor 
inamice de a despresura(*) gruparea incercuita (decembrie 1942); 
operafia de distrugere a gruparii incercuite (10 ianuarie - 
2 februarie 1943). 


APARAREA SOVIETICA 


Comandamentul sovietic a prega- 
tit apararea pe direcfia Stalingrad. 
Ea a fost organizata pe o adincime 
de 120 km, cuprinzind o serie de 
zone de aparare succesive, consti¬ 
tute fiecare din mai multe pozifii. 
Sistemul de aparare a folosit la 
maximum obstacolele naturale (cursuri 
de apa, taieturi §i ondulafii 
ale terenului), combinate cu 
obstacole artificiale, (refele 
de sirma, obstacole antitanc, cimpu- 
ri de mine etc.). Deosebit de 
aceasta, apararea directa a ora§ului 
Stalingrad, a fost organizata pe 
alte patru zone semicirculare, 
avind flancurile sprijinite pe 
Volga. Cele doua armate sovietice 
(62 §i 64), au fost constituite sub un comandament unic, 

Frontul Stalingrad, sub comanda generalului Eriemenco. 

La executarea lucrarilor de aparare a ora§ului a luat 
parte §i populafia civila din regiunea Stalingrad. 

Ofensiva germana dezlan^uita in iulie a reu§it totu§i, 
cu mari pierderi, sa atinga pina la 14 septembrie marginea 
de vest a Stalingradului. 

Oamenii muncii din ora§ executau lucrari genistice, 
continuau sa lucreze in fabrici cele necesare frontului, sub 
focul artileriei §i loviturilor aviafiei. Au fost cazurii 
cind tancurile plecau in lupta direct din uzina, cu echipaje 
formate din muncitori. 

in aceasta faza, nem^ii au pierdut 182.000 morfi, peste 
500.000 ranifi, 450 tancuri, peste 24.000 guri de foe §i 
1.500 avioane. 

(*) - to relieve (from encirclement) 



48 









Razboiul in contra Rusiei 


CONTRAOFENSIVA SOVIETICA 

Inca din primele zile ale lunii octombrie, in timp ce pe 
caile de acces catre Stalingrad luptele erau inca in toi(*), 
comandamentul sovietic a luat masuri de concentrare a fortelor 
§i mijloacelor pentru dezlanfuirea contraofensivei. Pentru 
desfa§urarea cu succes a contraofensivei era necesar sa se 
realizeze surprinderea inamicului. In acest scop, s-au luat 
masuri practice pentru pastrarea secretului §i ascunderea 
pregatirilor ofensive. 

Planul contraofensivei prevedea o acfiune concentrica a 
doua grupuri de forte concentrate in zona Serafimovici-Klescaia 
(pe Donul mijlociu) §i respectiv in zona Tata (Sud Stalingrad), 
care urmau sa faca jonctiunea in zona Kalaci, avind drept scop 
incercuirea §i distrugerea gruparii principale a inamicului 
angajat la Stalingrad (schita nr. 3). 

La 19 noiembrie, fortele sovietice au trecut la contra- 
ofensiva, dupa o puternica pregatire de artilerie care a durat 
80 de minute. Timpul 4:efos a ingradit(**) actiunea in masa a 
aviatiei, in schimb a contribuit, in buna masura, la realiza- 
rea surprinderii. Inca din prima jumatate a zilei, apararea 
inamicului a fost rupta pe ambele directii ale contraofensivei. 
In dupa amiaza zilei, puternice grupari mobile formate din 
corpuri de tancuri avind pe flancuri mari unitafi de cavalerie, 
au fost introduse in rupturile dispozitivului de aparare al 
inamicului. In dimineafa de 23 noiembrie, gruparile mobile, 
urmate indeaproape de mari unitafi de infanterie, au facut 
joncfiunea in zona Kalaci. 


Ca urmare a acestor operafii, 22 de divizii cu un efectiv 
de 330.000 oameni au fost strinse intr-un cere pe un spafiu 

de numai 1.500 km.2 

Deosebit de aceasta, inamicul 
a pierdut 95.000 morfi, 72.000 
prizonieri, au fost capturate 1.792 
tancuri, 2.232 guri de foe 7.306 
autovehicule, 134 avioane. 



(*) - at their height, most intense phase 
(**) - to limit, curb 




.. . Id l i3.<l *<i, 

g, 30 - H 


/ (Lt. icv7 Cc/m ^XO/Vrua/n, 


49 










Razboiul in contra Rusiei 


Comandamentul sovietic, prevazind eventuate acfiuni ale 
inamicului din exterior, a luat din timp masuri de siguranta. 
In acest scop, in timp ce grosul trupelor incercuiau in zona 
Kalaci, parte din forfele mobile (in special mari unitafi de 
cavalerie) au fost dirijate pe riurile Cir §i Axai, pentru 
siguranta exterioara a incercuirii. 

OPERATIILE DE LICHIDAREA INCERCARILOR DIN EXTERIOR ALE INAMI¬ 
CULUI DE A DESPRESURAC*) GRUPAREA INCERCUITA. 


Incercarile succesive ale inamicului de a patrunde din 
exterior, cu forte care depa§eau valoarea unei divizii, au fost 
respinse. Fata, de insuccesul acestor actiuni, inamicul a con- 
centrat rezerve importante in zonele Tormosin §i Kotelnicovo, 
totalizind 10 divizii de infanterie §i trei de tancuri. Cu 
aceste forte urma sa se actioneze direct asupra Stalingradului, 
actiune pe care sa o conjuge, 
atunci cind se va ajunge la aproxi- 
mativ 15 km de cere, cu o actiune 
ofensiva a gruparii din interior. 

Planul hitlerist n-a reu§it. 

Trupele gruparii de la Tormosin 
(4 divizii) datorita unor noi 
actiuni ofensive ale armatei sovie- 
tice, intervenind pentru a le face 
fafa(** (***) ), au fost angajate in lupte 
§i nu au mai putut aefiona conform 
planului. In schimb, gruparea de 
la Kotelnicovo (6 divizii infanterie 
§i 3 de tancuri) a trecut la ofen¬ 
siva pe un front ingust, la 13 

decembrie. La 23 decembrie, —■ ~ — n ot * 3 iVK«c».r<r 

ofensiva acestei grupari a fost <?/ V3 

oprita, iar la 24 decembrie, 

aefionindu-se asupra ei de front §i flanc, a fost distrusa. 



In aceasta faza a bataliei, inamicul a pierdut 80.000 morfi 
65.000 prizonieri. Au fost capturate: 272 tancuri, 2.219 guri ’ 
de foe, 7.713 autovehicule §i 408 avioane. 


DISTRUGEREA GRUPARII INCERCUITE LA STALINGRAD 

In cursul lunii decembrie, pe frontul cercului interior 
forteie sovietice au intreprins acfiuni locale pentru imbunk- 
tafirea desavir §irea(*^*) dispozitivului, in vederea inceperii 

(*) *" relieve (from encirclement) 

(**) - to cope with 

(***) « completion 


50 







Razboiul in contra Rusiei 


ofensivei pentru lichidarea inamicului incercuit. 

Planul lichidarii gruparii incercuite prevedea (schifa nr, 

4) initial; distrugerea prin actiuni concentrice a parfii de 
vest a gruparii incercuite; ulterior, o lovitura principals 
dezlanfuita pe directia vest-est in scopul de a rupe dispoziti- 
vul inamicului pe parti, dupa care sa urmeze distrugerea lor. 

La 9 ianuarie, comandamentul sovietic a oferit comandamentu- 
lui gruparii incercuite, conditii onorabile de capitulare. 

Aceste propuneri au fost respinse. 

La 10 ianuarie, dupa o puternica pregatire de artilerie, 
trupele sovietice au trecut la ofensiva. Operatia s-a desfa§u- 
rat in trei etape(*). 

In etapa intiia — 10 la 13 ianuarie — partea de vest a 
gruparii inamice a fost lichidata. In etapa a doua - 15 la 21 
ianuarie -- inamicul a fost strins pe un spafiu redus, intre 
Stalingrad §i linia vest: Borodkin, Gonciara, Pescianca. La 
22 ianuarie, incepe ultima etapa a operafiei de lichidare a 
inamicului. Pina la 24 ianuarie, trupele sovietice ating zona 
Stalingradului, iar la 26 ianuarie, printr~o acfiune combinata 
de la est spre vest §i de la vest spre est, gruparea hitlerista 
este rupta in doua. Gruparea de sud este lichidata la 31 
ianuarie, iar cea de la nord la 2 februarie, data cind a luat 
sfir§it batalia de la Stalingrad. 

Inamicul a pierdut 147.200 de morfi. Trupele sovietice au 
capturat 91.000 prizonieri, dintre care 23 generali, precum §i 
intregul material tehnic §i armamentul celor 22 divizii incer¬ 
cuite . 


(*) - Stage, phase 




Razboiul in contra Rusiei 


0 cronologie a razboiului al doilea mondial. 


1939 : 

Septembrie : 

Germania invadeaza Polonia. 

Anglia §i Franta declara razboi Germaniei. 

Rusia invadeaza Polonia. 

Polonia capituleaza. 

Octorabrie: 

'J'arile baltice semneaza pacte de asisten^a mutuala cu Rusia. 
Turcia semneaza un pact de asisten^a mutuala cu Anglia §i 
Franca. 

Noiembrie: 

Congresul american modifica legea embargoului. 

Rusia ataca Finlanda. 

Decembrie: 

Trupele engleze intra pe pozitii in linia Maginot si iau 
contact cu inamicul. 

Liga Natiunilor condamna Rusia pentru atacul in contra 
Finlandei si exclude Rusia din Liga Natiunilor. 

1940: 


Ianuarie : 

Belgia mobilizeaza. 

Se incheie un tratat economic intre Ungaria §i Germania. 


Februarie: 

Rominia asigura Anglia ca nu va mari exportul de petrol 

m Germania. 


Mar tie : 

Consiliul Suprem Aliat de Razboi hotara§te sa ajute 
Finlanda. 

Se incheie tratate economice intre Anglia pe deoparte §i 
Norvegia §i Danemarca pe de cealalta. 

Se semneaza pacea intre Rusia §i Finlanda. 

Molotov reafirma neutralitatea Rusiei. 

Aprilie: 

Germania invadeaza Norvegia §i Danemarca. 

Se incheie un tratat economic intre Rominia $i Germania . 


52 








Razboiul in contra Rusiei 


19 40: 


Mai : 

Germania invadeaza Olanda, Belgia §i Luxemburgul. 
Churchill devine prim-ministru. 

Iunie: 

Cade ora§ul Dunkirk. 

Italia declara razboi Fran^ei. 

Germanii ocupa Parisul. 

Rusia ocupa Estonia, Letonia §i Lituania. 

Franta cere armisti^iu Germaniei, apoi Italiei. 
Rominia cedeaza Basarabia in urma unui ultimatum. 


Iulie: 

Rominia renun j a la garan j ia Angliei . 

Guvernul romTn preia societatea de petrol Astra Romina . 

Englezii rejin vasele romine la Port Said. 

Incep negocieri cu privire la Transilvania § i Sudul 
Dobrogei. 

August: 

Rominia cedeaza Bulgariei Sudul Dobrogei . 

Dictatul de la Viena da Ungariei jumatate din Transilvania . 


Septembrie : 

Statele Unite dau Angliei 50 de distrugatoare vechi. 
Antonescu formeaza guvernul . 

Carol II abdica . 

Germanii bombardeaza Londra. 

Oc tombrie : 

Trupe germane intra in Rominia ca rezultat al unui 

tra ta t . 

Rusia neaga ca ar fi fost anunjata de germani cu privire 

la intrarea trupelor germane in Rominia. 

Italia invadeaza Grecia. 

Noiembrie : 

Anglia debarca trupe in Creta. 

Ungaria, apoi Rominia §i Slovacia, adera la Pactul din 
Berlin. 

Decembrie: 

Se incheie un pact economic pe 10 ani intre Rominia ?i 

Germania . 

Grecii inainteaza pe frontul italian. 


53 
























Razboiul in contra Rusiei 


1941 : 


Ianuarie: 

Se incheie un pact economic intre Rusia §i Germania. 
Legionarii incep rebeliunea; Antonescu o inabu $a. 

Februarie: 

Anglia $i Rominia rup rela t iile diplomatice . 

Martie : 

Bulgaria intra in Axa. 

Trupe germane intra in Bulgaria. 

Italienii incep ofensiva in Grecia. 

Intra in efect Legea de Imprumut §i Inchiriere* 

Aprilie: 

Jugoslavia mobilizeaza. 

Germania invadeaza Jugoslavia, apoi Grecia. 

Rusia §i Japonia iscalesc un tratat de neagresiune. 
Jugoslavia, apoi Grecia, semneaza armistifiu cu Germania 


Mai 


Rusia nu recunoa§te statele ocupate de germani 
Germanii invadeaza Creta. 


Iunie: 

Creta e ocupata de Germani. 

Anglia lanseaza ofensiva aeriana asupra vestului 
Germaniei. 

Se incheie un pact economic intre Rusia §i Japonia. 
Germania $ i Rominia invadeaza Rusia . 

Finlanda anunfa masuri defensive in contra Rusiei 
Ungaria declara razboi Rusiei. 

Iulie : 

Romi nia recucere ^ te Basar abia ^i Nordul Bucovinei 
Trupele ger mane si romine inainteaza in interiorul 
Rusiei . “ -- 

August: 

Roosevelt §i Churchill formuleaza Charta Atlanticului. 
Septembrie : 

Roosevelt promite sprijin pina la infringerea definitiva 
a lui Hitler. 

Oc tombrie : 

Rominii captureaza Odesa . 


54 















Razboiul in contra Rusiei 


1941 : 

Noiembrie: 

Misiunea japoneza in frunte cu Kurusu sose§te la Washington. 
Congresul american permite inarmarea vaselor comerciale §i 
intrarea lor in zonele de razboi. 

Decembrie: 

Anglia declara razboi Finlandei, Ungariei §i Rominiei . 

Ru§ii incep contraofensiva in contra germanilor. 

Japonia ataca. Pearl Harbor. 

Germania §i Italia declara razboi Statelor Unite. 

Rominia declara razboi Statelor Unite. 


1942: 


Ianuarie : 

Declaratia Na^iunilor Unite, semnata de 26 de %a.ri. 
Japonezii cuceresc Manila. 

Japonezii invadeaza Indiile Olandeze. 

Japonezii invadeaza Burma. 


Februarie: 

Japonezii debarca in Sumatra. 
Cade ora§ul Singapor. 


Mar tie : 

Generalul MacArthur sose§te in Australia. 


Aprilie : 

Cade Bataan. 

Americanii bombardeaza Tokio. 


Mai : 

Cade Corregidor. 

Anglia §i Rusia incheie alian^a militara pe 20 de ani. 
Batalia Marii de Coral. 

Iunie : 

Batalia de la Midway. 

Statele Unite declara razboi Rominiei . 

Germanii reincep o mare ofensiva. 

Mexico intra in razboi. 

Iulie: 

Cade Sevastopolul. 

Incepe lupta in direclria Stalingrad. 


55 







Razboiul in contra Rusiei 


1942: 


August: 

Germanii tree Donul. 

Germanii patrund in apararea Stalingradului. 


Septembrie: 

Germanii patrund in Stalingrad . 

Germanii ataca convoaiele care transporta materiale de 
razboi pentru Rusia. 

Ru§ii bombardeaza Berlinul §i Budapesta. 


Oc tombrie: 

Aliatii continua bombardarea Germaniei. 

Germanii anunta atingerea obiectivelor strategice la 
Stalingrad. 


Noiembrie: 

Aliatii debarca in Africa de Nord. 
Ru§ii incep ofensiva de iarna. 


Decembrie: 

Ru§ii continua ofensiva de iarna. 

Aliafii continua inaintarea in Africa de Nord. 


1943 : 

Ianuarie : 

Ofensiva rusa continua. 

Bombardamentele aliate aupra Germaniei continua. 


Februarie : 

Generalul von Paulus se 

Martie, aprilie, mai, iunie: 
Ofensiva rusa continua. 
Bombardamentele aeriene 
Africa de Nord este 


preda la Stalingrad. 


continua. 


asupra Germaniei 
ocupa ta. 


Iulie : 

Aliatii debarca in Sicilia. 


August: 

Ploie ^ tiul este bombardat . 
Aliatii debarca in Italia. 


Septembrie: 

Italia iscale§te armistitiul. 


56 







Razboiul in contra Rusiei 


1943 : 


Oc tombrie : 

Armata americana ocupa Napoli. 

Italia declara rsizboi Germaniei. 

Noiembrie: 

Roosevelt, Churchill §i Cniang Kai-shek incep conferinfa 
de la Cairo. 

Armata rusa x recucere§te capitala Ucrainei. 


Decembrie: 

Roosevelt, Churchill §i Stalin se intilnesc la Teheran. 

Eisenhower a fost numit comandant suprem al trupelor de 
invazie. 

1944 : 

Ianuarie: 

Rusia intra in Polonia §i anunfa restabilirea granifelor 
din 1939. 

Februarie: 

Armata Ro§ie intra in Estonia. 

Infanteria marina americana cucere§te pentru prima data 
teritoriu aparfinind Japoniei inainte de Pearl Harbor. 


Mar tie : 

Armata rusa incepe o noua ofensiva. 
Armata rusa trece Nistrul in Rominia. 


April: 

Moscova anun f a condi l iile in care Rominia trebuie sa 
capituleze . 

Rusii recuceresc Odesa . 

Ru§ii recuceresc Crimeea, afara de Sevastopol. 

Se dau lupte aeriene uria§e deasupra Germaniei. 
Americanii debarca in Pacificul de sud-est. 

Londra raporteaza ca in luna aprilie, alia^ii au aruncat 
peste 80.000 de tone de explosivi asupra Germaniei. 

Mai : 

Sevastopolul cade. 

Reincepe ofensiva in Italia. 

Iunie: 

Roma cade in miinile aliafilor. 

Aliafii debarca in Normandia. 

Se stabilesc capete de pod in Normandia. 


57 










Razboiul in contra Rusiei 


1944 : 

Iunie: (continued) 

Germanii incep bombardarea Angliei cu rachetele V-l. 
Americanii cuceresc portul Cherbourg. 

Iulie: 

Ru§ii inving in batalia de la Minsk. 

Caen cade in miinile englezilor §i canadienilor. 

Prusia Orientals este amenintata de trupele ruse§ti. 

To jo demisioneaza. 

Se atenteaza la viata lui Hitler. 

Americanii debarca in Guam. 

Armata generalului Bradley rupe frontul german. 

Augus t: 

Ru§ii ajung la marea Baltica. 

Guamul este cucerit. 

Incepe invazia din sudul Fran^ei. 

Rominia inceteaza ostilita j ile in contra ru ^ ilor . Incep 
ostilita j ile in contra trupelor germane . 

Parisul este oficial liber. 

Ru $ ii tree Carpa t ii in Transilvania . 

Septembrie: 

Ru ^ ii intra in Bucure $ ti . 

Se incheie armisti^iu intre Finlanda §i Rusia. 

Ungaria declara razboi Rominiei , in efortul de a re t ine 
Transilvania. 

Rominia declara razboi Ungariei . 

Rominia $ i Rusia incheie armisti t iul la Moscova . 

Generalul Sanatescu^formeaza guvernul a doua oara . 

Trupele ruse $i romine intra in Cehoslovacia. 

Oc tombrie: 

Ru§ii inainteaza in Jugoslavia §i Ungaria. 

In Var§ovia, patriotii polonezi care din august lupta 
in contra germanilor, capituleaza. 

Se incheie conferin^a de la Dumbarton Oaks. 

Trupe grece§ti §i britanice intra in Atena. 

Ru§ii intra in Belgrad. 

Ru§ii invadeaza Prusia Orientals. 

Batalia din golful Leyte. 

Noiembrie: 

Stalin pronun^a Japonia agresoare. 

Roosevelt este reales. 

Incepe ofensiva de iarna a alia^ilor impotriva germanilor. 
Alia^ii patrund in Germania. 


58 





















Razboiul in contra Rusiei 


1944 : 

Decembrie: 

Incepe razboiul civil 'din Grecia in urma refuzului 
comuni§tilor de a depune armele. 

Generalul Radescu formeaza guvernul . 

Rusia §1 Franca semneaza un pact de asistenfa mutuala pe 
20 de ani. 

Germanii incep ofensiva din Ardeni. 

Germanii intra in Belgia §i Luxemburg. 

1945 : 

Ianuarie: 

Germanii se retrag din Belgia. 

Ru§ii intra in Var§ovia. 

Se semneaza armistifiul cu Ungaria. 

Comun§tii din Rominia incep turburarile. 

Februarie : 

Trupele lui MacArthur intra in Manila. 

Visinski sose^te la Bucure^ti . 

Roosevelt, Churchill §i Stalin se intilnesc la Ialta. 
Turcia §i Egiptul intra in razboi in contra Axei. 

Mar tie : 

Trupele aliate tree Rinul in forfa. 

Procomuni $ tii preiau puterea in Rominia . 

Patton ajunge pina la 198 de mile de Berlin. 

Aprilie: 

Americanii invadeaza Okinawa. 

Bratislava, capitala Slovaciei, este ocupata de ru§i. 
Rusia denunfa pactul de neutralitate cu Japonia. 

Amiralul Suzuki formeaza un nou guvern in Japonia. 

Rusii intra in Viena. 

Americanii sunt la 90 de mile de Berlin. 

Pre§edintele Roosevelt moare. Harry S. Truman devine 
pre§edinte. 

Americanii intra in Nuremberg. 

Lupte de strada in Berlin intre trupe germane §i ruse. 

Se organizeaza la San Francisco Organizafia Nafiunilor 
Unite. 

Benito Musolini este omorit. 

Ma i : 

Hitler este presupus mort. 

Berlinul cade in miinile ru§ilor. 


59 








Razboiul in contra Rusiei 


1945 : 

Mai: (continued) 

Germania capituleaza. 

Ru§ii intra in Praga. 

Cabinetul lui Churchill i§i da demisia. 

Goebbels §i Himmler se sinucid. 

Tokio este distrus de aviatia americana. 

Iunie: 

Generalii Eisenhower, de Tassigny §i mare§alii Montgomery 
§i Jukov semneaza o declaratie proclamind totala 
infringere a Germaniei §i impartirea ei in patru zone. 

Ribbentrop §i Goering sunt lua^i prizonieri. 

Eisenhower se intoarce la New York. 

Batalia din Okinawa se termina. 

Chinezii invadeaza Indochina. 

Iulie : 

Tokio anun^a ca S unt peste 5.000.000 de mor^i, rani^i, 

§i rama§i fara adapost din cauza bombardamentelor ameri- 
cane. 

MacArthur anun^a liberarea Filipinelor. 

Truman, Churchill §i Stalin se intilnesc la Potsdam. 

Americanii cer Japoniei prin radio incetarea ostilita^ilor. 

Japonezii raspund prin radio cerind termeni mai u§ori. 

Americanii anun^a termenii capitularii Japoniei. 

Attlee devine prim-ministru §i ia locul lui Churchill 
la conferinta de la Potsdam. 

Japonia respinge ultimatumul american. 

August: 

Se publica declaratia de la Potsdam, d^scriind conditiile 
pacii cu Germania. 

Truman anun^a aruncarea bombei atomice asupra ora§ului 
Hiroshima. 

Rusia declara razboi Japoniei. 

A doua bomba atomica este aruncata asupra ora§ului 
Nagasaki. 

Japonia cere pace cu condi^ia ca imparatul sa-§i retina 
puterea. 

Rusia invadeaza Coreea. 

America raspunde cererii japoneze de pace punind condi^ia 
ca imparatul Japoniei va trebui sa se supuna ordinelor 
for^elor americane de ocupa^ie. 

Japonezii accepta conditiile. Imparatul Hirohito anunta 
poporului japonez infringerea Japoniei. 

Delegatia japoneza sose§te la Manila, apoi pleaca inapoi 
dupa ce i§i primeste intructiunile. 


60 



Razboiul in contra Rusiei 


1945: 


August: (continued) 

Truman ordona incetarea tuturor transporturilor facute 
sub egida legii de Imprumut §i Inchiriere. 

MacArthur soseste in Japonia. 

Se publica listele cu acuza^ii de crime de razboi. 

Septembrie: 

Controlul american se intinde fara inciden-te asupra 
Japoniei. 

Japonezii semneaza actul de capitulare pe bordul vasului 
Missouri. 



61 


























Razboiul in contra Rusiei 


Teme. 


I. Va rog sa scriefi o compozifie asupra unuia din urmatoarele 
subiec te: 


a. 

b. 

c. 

d. 

e. 

f. 


Razboiul Rominiei in contra Rusiei. 

Lupta de la Stalingrad. 

Intrarea Americii in razboi. 

Cele mai importante batalii ale Statelor Unite 
in razboiul al doilea mondial. 

Infringerea Germaniei. 

Lupta Rominiei in contra Germaniei. 


II. Text: Extras din articolul Cum au cucerit sovietele Rominia , 
de Barry Brannen, publicat in Foreign Affairs, 1952. 


Multa lume se intreaba: cum putem noi oare sa ajungem la o 
infelegere cu oameni care pun la baza acfiunilor lor criterii 
pe care noi le-am parasit de aproape dotia mii de ani? Alfii 
insa, in credinfa lor ca este destul ca o intelegere sa fie 
scrisa §i semnata ca sa se ajunga la rezultatul de mult a§tep- 
tat, uita ca nu promisiunea, ci indeplinirea promisiunii este 
importanta. 0 trista ilustrare a acestui fapt ne-o ofera 
istoria foarte recenta a Rominiei. 

Spre deosebire de statele vecine, Bulgaria §i Jugoslavia, 
Rominia nu este slava nici ca rasa nici ca limba. Spre deo¬ 
sebire de Bulgaria, politica externa a Rominiei nu a fost 
niciodata indreptata spre Rusia. Marea majoritate a rominilor 
nu a simfit niciodata nici cel mai mic indemn sa colaboreze cu 
Rusia pe teren militar, economic sau politic. Deci ceeace 
vedem noi ca se intimpla astazi in aceasta fara este introdu- 
cerea unui control direct sovie+ic, asupra unui popor a carui 
rasa, limba §i istorie politica 5 nu dau nici o indicafie ca un 
asemenea control ar fi de dorit,sau acceptabil. Mai mult, 
aceasta nedorita stapinire sovietica s-a consolidat sub regimul 
unei Conventii de Armistifiu, la care s f a ajuns prin negocieri, 
cu scopul anume de a asigura tocmai pastrarea M independenfei 
§i suveranitafii ,T (Convenfia de armistifiu a fost 

semnata la 12 septembrie 1944). 


a. Va rog sa traducefi textul de mai sus. 

b. Ce vrea sa spuna autorul articolului publicului 
american? 

c. Care sunt deosebirile dintre poporul romin §i 
vecinii lui? 


62 




Vocabular. 


administra (a), -ez, -at 
c.eda (a), cedez, cedat 
cuceri (a), -resc, -it 
cu toate acestea 
despagubire, -ri 


relu€u(a), reiau, reluat 
savjix§jL (a) , -§esc, -it 
valoare, valori 


to administer 
to cede, yield 
to conquer 
despite all this 
damage (compare with 
paguba ) 

war reparations 
to unleash, erupt 
disposal; disposition, 
mood 

former; formerly; ex- 

administra tion 

to smother, suppress 

to remove 

to sign 

signing 

sacrifice 

coup d f etat 

knot 

railroad center 

hostility 

to keep, save 

spokesman 

reward 

to conquer again, re¬ 
conquer 

to take again, re-take 

to commit 

value 


despagubiri de razboi 
dezlanfui, (a), -fuiesc, -it 
dispozifie, -fii 

fgsi^fosta; fo§ti, foste 
guvernare^ ^nari ^ 
inabu§i (a), £naiBu§, inabu§it 
inlatura (a), inlatur, inlaturat 
iscali (a), -lesc, -it 
iscalare, -ri 
jen±£a, -fe 

lovitura de stat, lovituri de stat 
nod, -uri 

nod de cale ferata, 

^noduri de cai ferate 
ostilitate, -tafi 
~~pastra- (a), -rez, -at 
pur^a tor de cuvint, purtatori de— 
recompense, -se 
recuceri (a), -resc, -it 


63 




































64 



o 
c 


c u 




E P S 
P A E 


UTS 

7 7 

T I 7 
U E I 
L I 


65 













Tabla de materii. 


Inceputul ocupatiei ruse§ti. 67 

Intrebari. 71 

Dialog. 72 

Razboiul impotriva Germaniei: Campania din Ungaria §i 

Cehoslovacia. . c . 73 

Conventia de armisti^iu cu Rominia . 74 

Teme. 79 

Vocabular. 80 



66 











Inceputul ocupafiei ruse§ti 



Inceputul ocupa f iei ruse ? ti . 

Imediat dupa 23 august 1944, armatele romine au incetat 
ostilitafile impotriva armatelor ruse. Rominia a declarat 
razboi Germaniei. Astfel, toata apararea germana din sud-estul 
Europei a fost rasturnata dintr-o singura lovitura. Acest 
fapt, se crede, a scurtat razboiul cu §ase luni. 

Rominia a luat parte la campania din Cehoslovacia §i, 
dupa Statele Unite, Rusia §i Anglia, a fost a patra fara ca 
numar de soldafi care a luptat impotriva Germaniei. 

A 

In aceasta lupta, Rominia a pierdut peste 111.000 morfi 
§i ranifi §i aproape 60.000 disparufi §i prizonieri. 

Pentru actul de la 23 august, Stalin 1-a decorat pe 


67 




Inceputul ocupafiei ruse§ti 

regele Mihai I cu cea mai inalta decorafie sovietica: Ordinul 
Victoriei. 

Regele Mihai l~a insarcinat pe generalul Sanatescu sa 
formeze un guvern format din partidele nafional-faranesc, 
liberal, social-democrat §i comunist. Ultimele doua partide 
erau incluse la cererea Rusiei, cu toate ca ele nu jucasera 
un rol important in viafa politica interna 0 Dupa cifre ofici- 
ale din sursa sovietica, niciodata n-au existat inainte de 
razboi mai mult de 3.000 de membri in partidul comunist romin, 
deobicei fiind numai cam 1.000. 

Ru§ii nu aveau incredere in armata romina. 

Armatei romine ramase in fara i s-a luat toata munifia 



Fg.-mi > repede, cinci ceasuri mici de minSd 


68 















Inceputul ocupatiei ruse§ti 


disponibila: fiecarei sentinele i se dadea doar trei cartu§e. 
Singura divizie romina inarmata era divizia n Tudor Vladimires- 
cu", recrutata dintre prizonierii romini luati in Rusia §i 
indoctrinate; aceasta divizie era inzestrata cu echipament 
rusesc. 

Toata %ara era dezarmata. Politia §i armata romina nu 
aveau nici un drept asupra ru§ilor, deci era greu de oprit 
abuzurile. Ru§ii nu isi intrebuintau sistemul lor propriu de 
aprovizionare; ei i§i adunau hrana de la populatie, care era 

A 

fara aparare. In drumul lor, ei au jefuit §i pradat, au vio- 
lat §i distrus. Abuzurile erau savir§ite nu numai de armata 
regulata, ci §i de dezertorii ru§i, care pentru prima data 
vedeau o ^ara. in afara Rusiei. Daca un romin indraznea sa se 


plinga autoritatilor ca 
armata rusa a luat sau 
furat ceva, era acuzat 
de Tf ponegrire t? a armatei 
ruse. Fire§te, ru§ii 
negau furturile. 

Guvernul Sanatescu a 
cazut spre sfirsitul lunii 
septembrie. Sanatescu a 
fost insarcinat a doua 
oara cu formarea unui nou 
guvern. 



69 




























Inceputul ocupatiei ruse§ti 


A 


Acest guvern se orienta spre democratiile din vest. In 
consecinta, elementele de stinga au inceput sa atace guvernul 
§i in §edintele de cabinet §i in presa §i in vorbiri, in ciuda 
promisiunilor pe care le facusera sa suporte guvernul. 

Comuni§tii din guvern §i celelalte elemente de stinga au 
incercat sa compromita guvernul, ca sa preia tot mai mult 
control. Ajutati de prezen^a trupelor ruse§ti, de absenlra 
trupelor romine din t ar a, de faptul ca politia era sub contro- 
lul lor, comuni§tii sfidau elementele democrate si provocau 
turburari. Cind guvernul nu indeplinea cererile, de multe ori 

imposibil de satisfacut, __^ 

ale ru§ilor, comuni§tii 



acuzau guvernul ca 


saboteaza efortul de 



acuzau guvernul ca nu 
plate§te despagubirile de 
razboi §i ca e plin de 
Tt fasci§ti n . Ei au organi- 
zat fT fronturi populare n 


-Alege-\i unul din eil 
-De ce trebuie sa-mi aleg? 
-PentrucA doi sunt pentru export 
in Rusial 


prin care incercau sa 
ci§tige sprijinul poporu- 


lui. Cu ajutorul controlului exercitat de ru§i §i sub pretextul 


lipsei de hirtie, ei au oprit aparitia ziarelor de opozitie, 


70 








Inceputul ocupafiei ruse§ti 


singurele care puteau sa dezminta aceste minciuni. 

A 

In decembrie 1944, a venit la Bucure§ti Vi§inski cu misiunea 
de a pune la putere un guvern procomunist* El avea de infruntat 
insa rezistenfa regelui, opinia publica romina §i opozifia 
diplomatics a Statelor Unite §i a Angliei. El n-a reu§it, 
pentru ca insarcinat cu formarea guvernului a fost generalul 


Radescu, un bun patriot §i democrat romin. 
fntrebari: 


% 


1 . 

2 . 

3. 

4. 

5. 

6 . 

7. 

8 . 
9. 

10 . 

11 . 

12 . 

13. 

14. 

15. 

16. 

17. 

18 . 

19. 

20 . 
21 . 
22 . 

23. 

24. 

25. 


Cind a incetat armata romina ostilitafile in contra 
armatei ruse? 

La ce campanie a luat parte Rominia dupa 23 august 1944? 
Unde a rasturnat aceasta acfiune a Rominiei, apararea 
germana? 

Ce pierderi a avut Rominia in contra Germaniei? 

Ce decorafie a primit regele Mihai I pentru actul de 
la 23 august 1944? 

Pe cine a insarcinat Mihai I, cu formarea guvernului? 

Cam cifi membri avea partidul comunist inainte de 
razboi? 

Aveau ru§ii incredere in armata romina? 

Ce au facut ru§ii cu munifia disponibila? 

Ce §tii despre divizia tf Tudor Vladimirescu M ? 

De ce era greu de oprit abuzurile ru§ilor? 

De unde i§i adunau ru§ii hrana? 

Ce se intimpla cind un romin se plingea ca armata rusa 
a furat ceva? 

Negau ru§ii furturile? 

Ce au facut comuni§tii romini §i elementele de stinga 
in al doilea guvern al lui Sanatescu? 

Ce fel de promisiuni facusera ei cind au intrat in 
guvern? 

Ce incercau ei sa faca ca sa preia tot mai mult control? 
De ce §i de cine erau ei ajutafi in aceasta lupta? 

Pe cine sfidau ei? 

De ce acuzau ei guvernul? 

Sub ce pretext opreau ei ziarele de opozifie? 

Ce incercau sa dezminta ziarele opozifiei? 

Cu ce misiune a venit Vi§inski la Bucure§ti? 

Ce avea el de infruntat? 

Cine a fost insarcinat cu formarea noului guvern? 


71 



inceputul ocupatiei ruse§ti 


Dialog 


Cine a preluat puterea imediat dupa Antonescu? 

Un guvern in frunte cu generalul Sanatescu. 

Din cine era format guvernul? 

Era format din patru partide, intre care partidul comunist, 
sprijinit de baionetele ruse§ti. 

A putut guvernul controla situafia? 

Nu, pentruca comuni§tii provocau turburari. 

Ce alte necazuri mai erau? 

Mai era armata rusa de ocupafie. 

Cum s-a purtat armata rusa? 

Prefer sa nu-mi aduc aminte; e destul sa spun ca s-au sa- 
vir§it multe abuzuri. 

Unde era atunci armata romina? 

Armata romina lua parte la campania din Cehoslovacia. 

A putut Sanatescu sa se menfina la putere? 

Nu, guvernul lui a cazut. 

Si cine a fost insarcinat cu formarea unui nou guvern? 

Tot Sanatescu. 

Au fost comuni§tii mulfumi^i cu acest guvern? 

Nu, Vi§inski a venit la Bucure§ti sa-1 schimbe. 

A reu§it el? 

Nu, pentruca s-a format tot un guvern orientat spre 
democratie. 


72 



PRAG-/? 



73 


Razboiul impotriva Germaniei: Campania din Ungaria §i Cehoslovacia. 


















Inceputul ocupafiei ruse§ti 


Leetura: 

CONVEN T !A DE ARMISTIJIU CU ROMANIA 
(12 septembrie 1944) 


Guvernul §i Inaltul Comandament al Rominiei, recunoscind 
infringerea Rominiei in razboiul contra Uniunii Republicilor 
Socialiste Sovietice, a Statelor Unite ale Aiiiericei §i a. 
Regatului-Unit §i a altor Nafiuni Unite, accepta condifiile 
armistifiului prezentate de catre guvernele celor trei puteri 
aliate susmenfionate, aefionind in interesul tuturor Nafiuni- 
lor Unite. * 

In baza celor de mai sus, reprezentantul Inaltului Comanda¬ 
ment Aliat (sovietic), Mare§alul Uniunii Sovietice R.T. 
Malinovsky, autorizat in regula in acest scop de Guvernele 
Statelor Unite ale Americei, al Uniunii Sovietice §i al 
Regatului-Unit, aefionind in interesul tuturor Nafiunilor Unite 
de o parte, §i reprezentanfii Guvernului §i Inaltului Comanda¬ 
ment romin de alta parte, inzestrafi cu depline puteri date 
in toata regula, am subscris condifiile urmatoare: 

Articolul intii 

Incepind din 24 august 1944, orele 4, Rominia a incetat 
in intregime operafiile militare contra Uniunii Republicilor 
Socialiste Sovietice pe toate cimpurile de lupta; ea s-a 
retras din razboiul contra Nafiunilor Unite, a rupt relafiile 
sale cu Germania §i satelifii ei §i a intrat in razboi §i va 
continua lupta alaturi de Puterile aliate contra Germaniei §i 
Ungariei in vederea restaurarii independenfei §i suveranitafii 
romine§ti; ea nu va furniza mai pufin de douasprezece divizii 
de infanterie cu elementele lor divizionare. 

Operafiile militare ale forfelor armate romine, cuprinzind 
forfele navale §i aeriene, contra Germaniei §i Ungariei vor fi 
conduse sub comanda generala a Inaltului Comandament Aliat 
(sovietic). 


Articolul 2 

Guvernul §i Inaltul Comandament Romin se angajeaza sa ia 
masurile necesare pentru dezarmarea §i internarea forfelor 
armate ale Germaniei §i Ungariei care se afla in teritoriul 
rominesc §i pentru internarea supu§ilor celor doua State pe 
care-i adapostesc. 


74 








Inceputul ocupatiei ruse§ti 


Articolul 3 

A 

Guvernul §i Inaltul Comandament Romin vor da for^elor 
sovietice §i altor forte aliate, daca situatia militara cere, 
toate posibilitatile de a se mi§ca liber in toate directiile 
pe teritoriul rominesc; Guvernul §i Inaltul Comandament Romin 
vor ajuta aceste mi§cari in toate cazurile cu mijloacele lor 
proprii de comunicatie §i pe cheltuiala lor, pe pamint, pe 
apa §i in aer. 


Articolul 4 


Se restabile§te frontiera politica intre Uniunea Republi- 
cilor Socialiste Sovietice §i Rominia, fixata prin Acordul 
sovieto-romin din 28 iunie 1940 T 

Articolul 5 

Guvernul §i inaltul Comandament Romin vor pune la dispozi- 
tia inaltului Comandament Aliat (sovietic) in vederea repatri- 
erii, to^i prizonierii de razboi sovietici §i aliati pe care 
ii de^in, ca §i pe supu§ii sovietici §i aliati internal ori 
deportati in Rominia. 

In timpul perioadei cuprinsa intre semnarea prezentei 
Conven^ii §i repatrierea lor, Guvernul §i inaltul Comandament 
Romin se angajeaza a asigura pe cheltuiala lor tuturor pri- 
zonierilor de razboi sovietici §i aliati, hrana §i imbracamin- 
tea in cantita^i suficiente, ca §i ingrijirile medicale 
conforme cu necesitatile higienice; ele le vor furniza dease- 
menea mijloacele de transport pentru intoarcerea in tara lor. 

Articolul 6 


Guvernul romin va libera imediat, fara distinctie de 
ceta^enie sau de nationalitate, toate persoanele detinute 
pentru activitatea lor in favoarea Natiunilor Unite, sau pe 
baza de motive rasiale; el va abroga toata legislatia discri¬ 
minatory cu restrictive care decurg din ea. 

Articolul 7 


Guvernul §i Inaltul Comandament romin se angajeaza a preda 
ca prada de razboi inaltului Comandament Aliat (sovietic) tot 
materialul de razboi al Germaniei §i al satelitilor ei afla- 
tor pe teritoriul rominesc, cuprinzind navele Germaniei §i 
ale satelitilor aflatoare in apele romine§ti„ 


75 







Inceputul ocupafiei ruse§ti 


Articolul 8 

Guvernul §i Inaltul Comandament Romin se angajeaza sa nu 
permita, fara a fi autorizat de catre Inaltul Comandament 
Aliat (sovietic), exportul. sau exproprierea de orice^fel a 
proprietafilor (cuprinzind valori §i devize) aparfinmd 
Germaniei, Ungariei sau supu§ilor lor ori persoanelor cu . 
re§edinfa in teritoriile pe care ele le ocupa. Ele vor asi- 
gura paza acestor bunuri in condifiile care vor urma sa fie 
prescrise de catre inaltul Comandament Aliat (sovietic). 

Articolul 9 

Guvernul §i Inaltul Comandament Romin se angajeaza a preda 
Inaltului Comandament Aliat (sovietic) toate navele aparti- 
nind sau care au aparfinut Nafiunilor Unite care se afla in 
porturile romine§ti, oricare ar fi intrebuinfarea lor actuala, 
pentru a fi intrebuinfate de Inaltul Comandament Aliat (sovie¬ 
tic) pe timpul duratei razboiului contra Germaniei §i Ungariei 
in interesul general al Aliafilor; aceste nave vor fi resti- 
tuite ulterior proprietarilor lor. 

Guvernul romin poarta responsabilitatea materiala deplina 
pentru orice paguba sau orice fel de distrugere a bunurilor 
susmenfionate pina in momentul predarii lor Inaltului Comanda¬ 
ment Aliat (sovietic). 


Articolul 10 


Guvernul romin va efectua in moneta romineasca varsamin- 
tele(*) regulate necesare inaltului Comandament Aliat (sovie¬ 
tic) pentru aducerea la indeplinire a misiunei sale §i, in 
caz de nevoie, el va asigura inaltului Comandament Aliat 
(sovietic), conform instrucfiunilor acestuia, pe teritoriul 
rominesc, intrebuinfarea intreprinderilor industriale §i de 
transport, a mijloacelor de comunicafie, a centralelor ele- 
ctrice, a intreprinderilor §i instalafiilor de utilitate 
publica, a depozitelor de combustibil, carburanfilor lichizi, 
a hranei §i a altor produse §i servicii. 

Navele comerciale romine, in apele romine§ti ca §i in 
ape straine, vor fi supuse controlului militar al Inaltului 
Comandament Aliat (sovietic) pentru a fi utilizate in intere¬ 
sul general al Aliafilor. 


Articolul 11 


Rominia va despagubi Uniunea Sovietica de pierderile 
cauzate de operafiile militare §i de ocupafia din partea 
Rominiei a teritoriilor sovietice; in acela§ timp, luind 
in considerare faptul ca numai Rominia s-a retras din razboiul 


(*) - Payments 


76 







Inceputul ocupafiei ruse§ti 


contra Nafiunilor Unite, ca de altfel ea a declarat razboi 
Germaniei §i Ungariei §i ca duce un razboi efectiv contra 
acestor doua Puteri, parfile convin ca Rominia nu va despa- 
gubi Uniunea Sovietica de totalitatea pierderilor indicate, 
ci numai de o parte a acestor pierderi, pina la concurenfa 
a trei sute de milioane de dolari ai Statelor Unite plati- 
bil in §ase ani sub forma de marfuri (produse petrolifere, 
cereale, lemne §i produse derivate, vapoare pentru naviga- 
fie maritima §i fluviala, ma§ini diverse etc.). 

Rominia va varsa la fel pentru pierderile cauzate altor 
State aliate §i supu§ilor lor in Rominia in timpul razboiului, 
despagubiri ale caror cifre se vor fixa ulterior. 

Articolul 12 


Guvernul romin se obliga a restitui in perfecta stare 
Uniunii Sovietice, in timpul fixat de Inaltul Comandament 
Aliat (sovietic) toate bunurile §i materialul ridicat de pe 
teritoriul sovietic in timpul razboiului, aparfinind Statu- 
lui, organizafiilor publice, intreprinderilor, institufiilor 
§i particularilor, ca: material de uzine §i ateliere, locomo¬ 
tive, tractoare, vehicole cu motor, obiecte avind caracter 
istoric, piese de muzeu §i alte bunuri. 

Articolul 13 


Guvernul romin se obliga a restabili toate drepturile §i 
interesele legale ale Nafiunilor Unite §i ale supu§ilor lor 
pe teritoriul romin, a§a cum ele au existat inainte de razboi, 
§i a le restitui bunurile lor in perfecta stare. 

Articolul 14 


A 

Guvernul §i Inaltul Comandament Romin se angajeaza a da 
concursul lor fnaltului Comandament Aliat (sovietic) in vede- 
rea arestarii §i judecarii persoanelor acuzate de crime de 
razboi. 


Articolul 15 


Guvernul romin se obliga a disolva imediat toate organi- 
zafiile prohitleriste (de tip fascist) politice, militare sau 
paramilitare care sunt pe teritoriul romin, la fel ca §i alte 
organizafii care fac propaganda ostila fafa de Nafiunile 
Unite, in particular fafa de Uniunea Sovietica, §i a nu permite 
in viitor existenfa organizafiilor de aceasta natura. 


77 






Inceputul ocupafiei ruse§ti 


Articolul 16 


Imprimarea, importarea §i distribuirea in Rominia a publi- 
cafiilor, periodice sau nu, reprezentarea pieselor de teatru 
sau proiectarea de filme, emisiuni de radio, comunicatiile 

? o§tale, telegrafice §i telefonice se vor efectua in acord cu 
naltul Comandament Aliat (sovietic). 

Articolul 17 


Administrafia civila romineasca este restabilita pe intreg 
teritoriul Rominiei care se afla la o distanfa de linia frontu- 
lui de 50 pina la 100 de kilometri, dupa situafia terenului; 
serviciile administrative romine§ti se vor conforma, in intere- 
sul restabilirii pacii §i securita^ii, instruc^iilor §i ordine- 
lor date de Inaltul Comandament Aliat (sovietic) pentru a se 
asigura executarea clauzelor prezente ale armisti^iului. 

Articolul 18 


Se va constitui o Comisiune Aliata de Control; pina la 
incheierea pacii, aceasta Comisiune va fi insarcinata sa regle- 
menteze §i sa controleze executarea prezentei conventii, sub 
autoritatea generala §i in conformitate cu ordinele Inaltului 
Comandament Aliat (sovietic), ac^ionind in numele puterilor 
alia te. 


Articolul 19 


Guvernele aliate considera sentin^a dela Viena privind 
Transilvania ca nula §i neavenita §i convin ca Transilvania 
(sau cea mai mare parte din Transilvania) va trebui sa fie 
restituita Rominiei, sub rezerva confirmarii prin regularea 
pacii §i guvernul sovietic accepta ca forte sovietice sa parti- 
cipe, in acest scop, cu Rominia, la operafiile militare comune 
contra Germaniei §i Ungariei. 

Articolul 20 


Prezenta convenfie intra in vigoare din momentul semna- 
rii sale. 

Pentru Guvernul Statelor Unite ale Americei, al Uniunii 
Republicilor Socialiste Sovietice §i al Regatului-Unit: 

Malinovsky 

Pentru Guvernul §i Inaltul Comandament al Rominiei: 

L. Patrascanu 


78 







fnceputul ocupatiei ruse§ti 


D. Damaceanu 
B. Stirbey 
G. Popp 



79 





Inceputul ocupa^iei ruse§ti 


Teme 


I. Va rog sa scriefi o compozifie asupra unuia din urmatoarele 
subiecte: 

a. Intrarea trupelor ruse§ti in Rominia §i inceputul 
ocupafiei ruse§ti. 

b. Debaorcarea americana in Europa. 

c. Batalia de la Stalingrad. 

IIo Text: Extras din Romania de Stephen Fisher-Galatil 

In aprilie 1944, prin garantarea formala a integritafii 
teritorului Rominiei §i ordinei sociale existente, Molotov 
a oferit Rominiei posibilitatea de a intra in alianta 
antigermana; in acela§i timp, el a asigurat populatia ca 
tT intrarea trupelor sovietice in Rominia este doar conse- 
cinta continuarii rezistentei forfelor inamice”. 

In ciuda acestei afirmatii §i a altora de acest fel, 
armata sovietica s-a purtat in Rominia ca intr-un teri- 
toriu cucerit: 0 indicate clara a intentiilor sovietice 
a fost includerea in armistitiul incheiat intre guvernul 
Sanatescu (format la 24 august 1944) §i Uniunea Sovietica, 
Marea Britanie §i Statele Unite, a clauzelor care in efect 
dadeau Comandamentului Suprem Sovietic puterea de a pune 
in execufie prevederile armistifiului. 

Comandamentul Suprem Sovietic, teoretic, subordonat 
Comisiei Aliate de Control, a putut, practic, sa interpre- 
teze anumite prevederi ale Armistitiului in a§a fel incit 
sa suspende drepturile civile §i politice. 


a. Va rog sa traducefi textul de mai sus. 

b. In ce masura ne putem increde in promisiunile 
sovietice? Ce exemple mai evidente cuno§ti. 

c. Cum privea opinia publica americana problema 
Rominiei, in 1944? 


80 



Inceputul ocupatiei ruse§ti 


Vocabular 


abuz, -uri 
cerere, -ri 

compromite (a), -promit, -promis 


dezarma (a), «ez, -at 
dezminfi (a), desmint, dezminfit 
disponibil, -a; -i, -e 
inceta (a), incetez, -at 
infrunta (a), infrunt, infruntat 
jefui (a), -uiesc, -uit 
nega (a), neg, negat 
ostilitate, ostilitafi 
ponegrire, -ri 
prada (a), pradez, pradat 
prelua (a), preiau, preluat 
provoca (a), provoc, provocat 

rasturna (a), rastorn, rasturnat 
scurta (a), -ez, -at 
sfida (a), -ez, -at 
turburare, -rari 
viola (a), -ez, -at 


abuse 

request, demand; application 
to compromise (adjust, 
settle) 

to compromise (expose to 
risk, endanger reputa¬ 
tion) 
to disarm 

to give the lie to 
available 
to cease 

to face (danger) 
to loot, plunder 
to deny 
hostility 
slander 

to loot, plunder 
to take over 
to challenge 
to cause 
to overthrow 
to shorten 
to defy 
disturbance 
to violate; rape 


81 
















































V 







'Tabla de materii: 


Guvernul Radescu.85 

Intrebari.90 


Dialog.91 

Lectura: Extras din n Cum au cucerit Sovietele Rominia M 
de Barry Brannen 

Discursul generalului Radescu . 92 

Teme: (Relatarile lui Churchill cu privire 1a. impartirea 

Rominiei.95 


Vocabular.97 



84 


















Falatul regal. 


Guvernul Radescu 

Cu toate ca §i al doilea guvern Sanatescu a inclus ele- 
mente comuniste, a avut o pozifie nesigura. El n-a putut 
face fafa presiunilor presei comuniste, atacurilor elementelor 
comuniste din guvern §i demonstrafiilor de strada. 

Guvernului Sanatescu i-a urmat, la 6 decembrie 1944, un 
guvern format de generalul Nicolae Radescu, care fusese 
internat in timpul razboiului pentru atitudinea lui anti- 
germana. Insa ru§ii s-au in§elat cind au crezut ca Radescu 
le va urma politica. El s-a dovedit bun patriot. Prin 
discursurile rostite la radio §i prin vorbiri, el a denunfat 
abuzurile ru§ilor §i comuni§tilor. 


85 

























Guvernul Radescu 


Pina la 24 ianuarie 1945, guvernul Radescu s-a bucurat de 
o perioada de relativa lini§te. Insa dupa aceasta data, 
Gheorghe Gheorghiu-Dej, in urma unei vizite la Moscova, a 
reluat atacurile impotriva TT elementelor antidemocratice". 
Ru§ii au interpretat cuvintele rr antidemocratic ,f §i |f fascist n 
ca insemnind opozifie la comunism. 

Partidele tradifionale au sarit in sprijinul guvernului 
§i au incercat sa publice manifeste pentru a dezminti minciu- 
nile impra§tiate de comuni§ti, insa sindicatele tipografice 
comuniste au refuzat sa le imprime. 

A 

Intre timp, an februarie 1945, Roosevelt, Churchill §i 
Stalin s-au intilnit la lalta, in Crimeea. Acolo, ei au pro- 
clamat intre altele §i principiul: fiecare ^ara are dreptul 
sa-§i hotarasca singura soarta. Deasemenea, fiecare fara 
trebuia sa distruga orice urma de fascism. 

Rominii au primit cu bucurie aceste declarafii. Insa 
bucuria a fost de scurta durata 0 



86 












































Guvernul Radescu 


Lucrind iara§i in conformitate cu ordinele primite de la 
Moscova, comuni§tii din Rominia £§i calca promisiu- 
nile §i provoaca noi dezordini: organizeaza 
demonstrafii, ataca cladiri publice, etc. 

La fabrica ft Malaxa Tt , unde erau sa piarda 
alegerile pentru sindicatul muncitoresc, 
ei au atacat cu garzi muncitore§ti §i sub 
protecfia armatei ruse§ti au zdrobit 
rezistenfa muncitorilor democrat* Comuni§tii 
au considerat asta TT distrugerea elementelor 
f asciste”. 

In acela§i timp, Radescu era acuzat de 
incapacitate; anume, ca nu poate pastra 
ordinea in t ar 3. §i astfel primejduie§te spatele 
frontului. Deasemenea, se agita problema reformei 
agrare. Comuni§tii cereau o reforma imediata. Guvernul se 
opunea din doua motive: primul, ca s«ar fi scazut producfia 
agricola §i al doilea ca §i soldafii care se vor reintoarce 
de pe front ar trebui consultafi. 

/N 

In aceasta situafie, Vi§inski sose§te pentru a doua oara 
in Rominia, cu scopul de a-1 inlocui pe Radescu. El declara 
regelui ca t| nu va fi raspunzator de independenfa Rominiei in 
viitor 11 daca Radescu va continua sa stea la putere. Vi§inski 
a dat regelui o lista cu persoanele pe care le-a vrut el in 
guvern. Regele Mihai a raspuns ca Rominia este inca o monarhie 



87 




Guvernul Radescu 


constitutionals. §i ca trebuiesc respectate formele constitu¬ 
tional. 

In timpul acesta, demonstratiile pe strada erau mai 
serioase, presa comunista mai insistenta §i postul de radio 

A 

controlat de comuni§ti mai atit^^ or - I n unele parti, 
demonstrantii comuni§ti sileau pe primari §i perfecti sa 
demisioneze. Din cauza lipsei de arme, nimeni nu indraznea 
sa se opuna. 

Regele Mihai spera ca americanii vor putea ajuta cu ceva. 
Reprezentantul american Burton Y. Berry a incercat tot posibi- 
lul. El a invitat la o conferinta pe reprezentantii Rusiei 
§i Angliei, pentru a rezolva criza, dar n-a reu§it. Ru§ii 
in mod la§, n-au raspuns invitatiei. 

Tancuri ruse§ti ocupau pietele §i rascrucile drumurilor, 
iar armata romina era pe front in contra Germaniei. 


Un nou succffs al ^tiintei sovieticei 



Jum&tate vac& jum&tate giraf&: se hrfineste in f&rile satelite d& lapte 
in Rusia. 


88 






Guvernul Radescu 


La inceputul lui martie, Vi§inski a venit la palat §i 
a dat regelui un ultimatum: inainte de apusul soarelui, 
regele sa numeasca noul cabinet. La plecare, a trintit u§a 
cu atita putere incit s-a crapat peretele. 

Regele Mihai a cedat presiunei. 

La 6 martie 1945, un guvern procomunist a preluat puterea, 
format fiind de Petru Groza. 

Generalul Radescu §i~a gasit adapost la legafia engleza, 
mai tirziu peusind sa scape din fara. S-a stabilit la New 
York, unde a incercat sa organizeze pe refugiafi. El a murit 
in primavara anului 1953. 

A 

Intrebari : 

1. A stat al doilea guvern Sanatescu mult la putere? 

2. Cine a format guvernul dupa al doilea guvern 
Sanatescu? 

3. A urmat el politica ru§ilor? 

4. Cum a denunfat abuzurile ru§ilor §i comuni§tilor? 



89 








































Guvernul Radescu 


Intrebari : (continued) 

5. Pina cind s-a bucurat de o perioada de lini§te? 

6. Cum au interpretat ru§ii cuvintele TT antidemocratic Tr 
§i Tf fascist n ? 

7. Ce partide sprijineau partidul Radescu? 

8. De ce n-au putut ei dezminfi minciunile impra§tiate 
de comuni§ti? 

9. Ce principii au proclamat Roosevelt, Churchill §i 
Stalin la Ialta? 

10. Cum au primit rominii aceste declarafii? 

11. Lucrind in conformitate cu ordinele primite de la 
Moscova, ce au provocat comuni§tii? 

12. Ce fel de turburari au provocat ei? 

13. De ce acte de incapacitate era acuzat Radescu? 

14. De ce se opunea guvernul unei reforme agrare imediate 

15. Cu ce scop sose§te Visinski la Bucure§ti pentru a 
doua oara? 

16. Ce a declarat el regelui? 

17. Ce a dat el regelui? 

18. Ce i-a raspuns regele? 

19. Ce se intimpla in fara in timpul acesta? 

20. De ce nu indraznea lumea sa se opuna? 

21. Ce a incercat reprezentantul american? 

22. Cind a preluat un guvern procomunist puterea? 

23. Unde §i~a gasit generalul Nicolae Radescu adapost? 

24. Care era situafia pe frontul de Vest in acest timp? 

25. De ce crezi ca nu s-a putut Romania bucura de mai 
mult sprijin din partea aliafilor? 






-De ce execute ru^ii vacile astea? 


-Ca m&8ur& de represalii, pentruc& un taur 
a ucis un soldat rus. 





Guvernul Radescu 


DIALOG 


Ce guvern a urmat guvernului Sanatescu? 

La conducerea t^rii a urmat guvernul generalului Radescu, 

Ce speran^a a dat rominilor conferin£a de la Ialta? 

Rominii s-au bucurat cind au auzit ca fiecare "£ara poate 
sa-§i hotarasca singura soarta. 

A reu§it Radescu sa conduca ^ara in lini§te? 

Nu, pentruca comuni§tii provocau dezordini. 

Ce fel de dezordini? 

Organizau demonstrate, atacau sindicatele muncitore§ti 
necomuniste §i cereau un guvern fara democrati. 

Cum a exploatat Vi§inski situatia asta? 

El a prezentat regelui Mihai o lista cu persoanele care 
erau pe placul ru§ilor. 

Care a fost raspunsul regelui Mihai? 

El a refuzat §i a cerut ajutorul puterilor apusene. 

Ce au facut puterile apusene? 

Au incercat sa convoace o conferinta a celor patru mari 
puteri, insa ru§ii n-au raspuns invitatiei. 

A cedat regele Mihai? 

Da, el a cedat. 

Si cine a preluat puterea? 

Un guvern procomunist a preluat puterea la 6 martie 1945. 

Ce s-a intimplat cu generalul Radescu? 

Intii, §i-a gasit adapost la lega^ia engleza din Bucure§ti, 
apoi a reu§it sa scape in America. 


91 



Guvernul Radescu 


Lectura: 


I. (Extras din n Cum au cucerit Sovietele Rominia M de Barry 

Brannen.) 

Presa comunista a pus dezordinele pe seama ff fasci§tilor" 

§i n sabotorilor Armistifiului" §i a convocat o a doua 
demonstrable de masa in Bucure§ti in ziua de 24 februarie 1945, 
De data aceasta aproape 50.000 de persoane, adunate cu forta 
de prin fabrici §i birouri, au defilat pe Calea Victoriei. 
Parada s-a desfa§urat fara incidente pina in momentul cind 
primii din coloana au ajuns in^fafa Ministerului de Interne 
§i in fata Palatului Regal. In acest moment, un grup de 
aproximativ 500 de oameni a ie§it din coloana, s-a indreptat 
spre cladire §i a incercat sa intre cu forta. Soldatii 
a§ezafi linga intrare au respins oamenii cu focuri de arma. 

Dupa toate aparen^ele, soldatii trageau deasupra capetelor 
multimii, insa din cauza unor gloanfe care au rico§at, au 
avut loc mai multe accidente. Demonstrantii s-a impra§tiat 
in panica. In aceea§i noapte, dezordinile au continuat. 

Membri partidului national-liberal au incercat sa demonstreze 
in fata Ministerului de Interne in sprijinul primului ministru 
Radescu, insa ni§te agresori neidentificati au tras asupra lor 
fara somafie. 

A doua zi dimineafa, presa comunista a inceput sa se 
plinga ca guvernul Radescu, printr-o acfiune provocatoare, a 
creiat dezordinele §i le-a folosit drept scuza ca sa traga 
impotriva mulfirnii. Evenimentele care au urmat §i cele care 
s-au intimplat au fost complet falsificate. Guvernul a fost 
atacat. Generalul Radescu a vorbit in termeni tari impotriva 
§efilor comuni§ti. 

De la Moscova, prin presa §i prin radio, s-a difuzat o 
imagine complet diformata a evenimentelor din 24 februarie. 
(Mi-aduc aminte ca am asistat la o §edinfa a Comisiei Aliate 
de Control, intrunire la care generalul Vinogradoff a facut 
un raport asupra celor intimplate in ziua de 24 februarie. 

El §tia ca §i eu §i el fuseseram in Rominia in acel timp. 

Cu toate acestea, pe el nu 1-a suparat faptul ca amindoi 
§tiam ca ceea ce era el obligat sa spuna era absolut contrar 
adevarului. 

Pe baza instructiunilor militare ruse§ti, s-au luat masuri 
pentru dezarmarea garnizoanei din Bucure§ti. 

II. Discursul generalului Radescu: 

fr 0ameni fara Dumnezeu §i fara patrie, cum ii nume§te 


92 



Guvernul Radescu 


poporul romin, au vrut sa dea foe farii §i sa o innece in 
valuri de singe. 

fJ 0 mina de canalii (*) devorate de ambifii, sub ordinul 
a doi straini, Ana Pauker §i ungurul Vasile Luca, cauta sa 
subjuge poporul romin §i in acest scop nu ezita a intre- 
buinfa armele teroarei. 

tt Dar, in trecut, nafiunea noastra a §tiut sa~§i apere 
intodeauna cu tenacitate existenfa sa. Ea nu se va lasa 
trintita la pamint de o mina de la§i. 

tf Ei invoca democrafia §i cu toate acestea o calca in 
picioare. Ei vreau sa distruga fara. Pe intreg teritoriul 
nostru, crimele lor sint nenumarate. Voi avea ocazia sa va 
vorbesc despre ele in amanunt. Asta seara, voi expune numai 
ce s-a intimplat azi, pentru a reduce la nimic toate infamiile 
care se incearca a se imputa poporului romin §i mie insumi, in 
loc de a~§i camufla mai bine crimele lor. 

ft La Craiova, ei au atacat prefectura. 

rr In Capitala, crimele lor sunt mult mai grave inca. 

tf Ei au tras asupra palatului regal §i doua gloanfe au 
patruns in biroul mare§alului palatului. 

tt Ei au tras asupra prefecturii de polifie. 

tt Ei au atacat Ministerul de Interne, in care ma aflam eu, 
un cartu§ spargind o fereastra §i intrind in cabinetul meu 
de lucru. 

tf Acum trei sferturi de ora, cetafeni care manifestau pentru 
rege in fafa palatului au fost mitraliati dintr-un automobil. 
Sunt doi morfi §i unsprezece ranifi. 

fl Indivizii care s-au facut vinovafi de aceste crime nu au 
curajul sa-§i asume raspunderea §i incearca sa o arunce 
asupra armatei, care i-ar fi provocat, zic ei. 

M Afirm ca aceasta aserfiune este falsa. Armata a primit 
ordinul meu categoric de a nu ataca §i 1-a executat. 

fr Mai mult: armata a primit oridnul meu categoric^sa nu 
se apere decit in cazul cind va fi direct atacata. In acest 
caz, armata n-a tras decit focuri in aer. 


(*) - Scoundrel 


93 



Guvernul Radescu 


fT Chiar §i asta a§ fi vrut s-o opresc. 

Tt Sufletul negru al celor fara Dumnezeu §i fara patrie n-a 
ezitat sa se incarce cu aceste pacate„ 

tJ Iata faptele, iata oamenii care le-au comis. 

A 

tT Intr-un avint, (*) trebuie sa ne pregatim pentru a face 
fata pericolului. 

Eu, §i alaturi de mine armata, ne vom face datoria pina 
la srir§it. 

Jf Din partea voastra, fiti la posturile voastre.” 


(*) - enthusiasm;- impetus 


94 



Guvernul Radescu 


Teme : 

I. Va rog sa scrieti o compozi^ie asupra unui din urma- 
toarele subiecte: 

A 

In ce condi^ii a venit guvernul Nicolae 
Radescu la putere. 

Cum au sabotat comuni§tii guvernul Nicoale 
Radescu. 


Ce presiuni s-au facut pentru a aduce la 
putere un guvern procomunist. 

II. (Urmatorul text formeaza o parte din relatarile lui 
Churchill cu privire la distribuirea sferelor de 
influenza in Balcani.) 

Am ajuns la Moscova in dupa amiaza zilei de 9 octombrie 
1944. Am fost intimpina^i de catre Molotov precum §i de alte 
personagii ruse. 

La ora 10 seara, am avut prima convorbire importanta. 

Erau de fa^a numai Stalin, Molotov, Eden, Harriman §i cu mine, 
plus doi interpreti. 


Momentul era potrivit pentru a discuta anumite probleme, 
a§a ca eu am zis: tt Hai sa cadem de acord asupra afacerilor 
noastre din Balcani. Armatele voastre sunt in Romania §i 
Bulgaria. Noi avem interese, misiuni §i agen^i acolo. Sa 
nu ne certam pe nimicuri. In ceeace prive§te Anglia §i Rusia, 
cum ar fi sa ave^i voi 90 la suta predominare in Rominia, iar 
noi sa avem 90 la suta cuvint in Grecia, §i sa cadem de acord 
jumatate-jumatate asupra Jugoslaviei?" 


In timp ce se traducea asta, 
foaie de hirtie: 


am scris pe o jumatate de 


Rominia: 
Rusia 
Ceilal^i 


Jugoslavia 50-50% 
90% Ungaria 50-50% 
10 % 


Grecia : 

Marea Britanie 90% 

(de acord cu S.U.A.) 
Rusia 10% 


Bulgaria: 
Rusia 
Ceilalti 


75% 

25% 


95 




Guvernul Radescu 


Am impins hirtia asta peste masa in fafa lui Stalin, care, 
intre timp, auzise traducerea. A fost o mica pauza. Apoi 
§i-a luat creionul lui albastru §i a facut un semn mare de 
aprobare pe hirtie §i mi-a inapoiat-o. Totul s-a aranjat in 
mai pufin timp decit fi-ar lua s-o pui pe hirtie. 


A 

In aceea§i seara cind vorbeam in Camera Comunelor asupra 
lucrarilor noastre de la lalta, ru§ii au violat §i spiritul §i 
litera infelegerii noastre. Noi ne infeleseseram sa ducem la 
capat promisiunea de a fine in farile ocupate de trupele aliate 
alegeri libere §i de a instaura guverne democrate. 

Am fost adinc impresionat de aceste ve§ti, care s-au 
dovedit mai tirziu a fi un model al evenimentelor ce vor urma. 
Prin forfa §i in§elaciune, ru§ii au adus la putere o minori- 
tate comunista. Noi eram impiedecafi in protestele noastre 
de promisiunea pe care o facuseram in octombrie trecut, de a 
recunoa§te Rusiei o voce predominant;! in Rominia §i Bulgaria, 
in timp ce noi refineam Grecia. Stalin s-a finut strict de 
acest aranjament in timpul celor 6 saptamini de lupte impo- 
triva comuni§tilor in ora§ul Atena, in ciuda faptului ca 
aceasta ii era foarte neplacut §i lui §i celor din jurul lui. 
Pacea se restabilise in Grecia §i cu toate ca mai erau multe 
greutafi in fafa noastra, eu speram ca in citeva luni vom 
putea fine alegeri libere §i nestingherite (*), de preferat 
sub supraveghere engleza, americana §i rusa. 

Stalin urma o politica cu totul opusa in cele doua fari 
balcanice de pe malul Marii Negre §i cu totul contrarie 
concepfiilor democratice. El a fost de acord, pe hirtie, cu 
principiile de la lalta, care acum erau calcate in picioare 
in Rominia. Insa daca l-a§ fi presat sa raspunda, el mi-ar 
fi putut spune: ff Eu nu m-am amestecat in acfiunea voastra 
in Grecia; de ce nu-mi dai aceea§i latitudine in Rominia?* 1 
Asta arfidus la comparafii intre scopurile noastre §i ale 
lor. Si nici o parte nu putea convinge pe cealalta. 


a. Va rog sa traducefi textul de mai sus. 

b. Va rog sa fifi pregatifi sa vorbifi in clasa despre 
textul de mai sus. 

c. Va rog sa descriefi condifiile care erau in Rominia 
in timp ce se dadea mina libera Rusiei. 

d. Va rog spunefi la magnetofon ce §tifi despre condi¬ 
fiile care erau in Rominia in timp ce se dadea mina 

_ liber a Rusiei. 

(*) - unhindered, unfettered 


96 





Guvernul Radescu 


Vocabular 


agita (a), agit, agitat 

agrar, -a; -i, -e 

afi^ator, -toare; -tori, -toare 

calca (a), calc, calcat 


crapa (a), crap, crapat 
denunfa (a), denunf, denunfat 
durata, durate 
era sa ...; erau sa ... 

erau sa piarda 

face fafa (a) (plus ind. obj.) 
garda muncitoreasca, 
garzi muncitore§ti 
imprima (a), imprim, -at 

inlocui (a), -uiesc, -uit 
£n§ela (a), in§el, in§elat 
in§ela (a se — ) 
la§, -a; -i, -e 
motiv, -e 


pastra, pastrez, pastrat 
primejdui (a), -uiesc, -uit 
relua (a), reiau, reluat 


■esc 


-it 


rosti (a), 
scadea (a), scad, scazut 
scop, -uri 
sindicat, -te 


soarta, sorfi 


trinti (a), 
urma, urme 
zdrobi (a). 


-esc, -it (u§a) 


-esc 


-it 


to agitate 

agricultural; land (adj.) 
inciting; mongering 
inciter; mongerer 
to tread, step, step on 
to iron (clothes) 
to break (the law) 
to run (over by car) 
to crack 
to denounce 
duration 

was about to ...; were 
about to ... 
they were about to lose 
to cope with 
workers guard 

to print, run through 
press 

to replace 
to cheat, deceive 
to be mistaken 
coward; cowardly 
reason (for doing some¬ 
thing) 

to keep, save 
to endanger 
to resume 

to utter, say, speak 
to lower, reduce 
aim, purpose 
labor union 
fate 

to slam (the door) 

trace 

to crush 


97 




98 
























Cum ii place presei comuniste s& vad& realitatea. 




















































101 









Tabla de materii. 


Guvernul Groza. 103 

Intrebari. 108 

Dialog. 109 

Schimbarile teritoriale ale Rominiei incepind 

din 1700 (harta). 110 

Lectura: Extras din scrisoarea pre§edintelui Roosevelt, 

trimisa lui Stalin, la 29 martie 1945. Ill 

Teme: Extras din scrisoarea d~lui C. Vi§oianu, trimisa 

d«lui Warren Austin^. 112 



102 













Guvemul Groza . 

Petru Groza a format guvernul la 6 martie 1945. Comuni§tii 
sarbatoresc acesta data ca pe o mare victorie. 

A 

In acest guvern au intrat mai multe persoane, insa adevara- 
fii conducatori erau urmatorii cetafeni ru§i (fo§ti cetafeni 
romini): Ana Pauker, agitatoare comunista cu un bogat trecut 

revolutionary Emil Bodnara§ (Bodnarciuk), fost ofiter in armata 
romina, dezertor la ru§i, Vasile Luca §i cetafeanul romin 
Gheorghe Gheorghiu-Dej. Lucrefiu Patra§canu, §eful partidului 
comunist pina la venirea ru§ilor in fara, a fost curind inlatu- 
rat §i a disparut fara urma. 

Pe linga ace§ti comuni§ti,au facut jocul comuni§tilor §i 
fo§ti oameni politici romini, ca Tatarascu, fost prim-ministru 
§i membru in mai multe guverne, precum §i alfii care au aderat 
la a§a numitele rr fronturi populare". Mulfi din cei care s-au 
impotrivit comuni§tilor au fost arestafi. 


103 









Guvernul Groza 


Pentru a da prestigiu noului guvern §i pentru a-i pune 
baze mai temeinice, ru§ii au predat Nordul Transilvaniei romini- 
l°r, spre administrare. (In primavara anului urmator, guvernele 
american §i englez au declarat ca nu recunosc Dictatul de la 
Viena.) 

A 

In mai, 1945, s-a incheiat un acord comercial cu Rusia, 
prin care se stabilesc societafile numite Sovrom (prescurtare 
de la Sovietic-Romin). Fiecare aspect al economiei na^ionale 
a fost organizat intr-un Sovrom: Sovrom-Lemn, Sovrom-Transport, 
Sovrom-Petrol. In toate aceste societati, ru§ii aveau 50% 
din actiuni §i rominii 50%, de§i contribute ru§ilor era cu 
mult mai mica. 

In vara anului 1946, Truman, Attlee §i Stalin s-au intilnit 
la Potsdam. In cadrul acestei consfatuiri 
s-au proclamat principiile dupa care se 
vor conduce Aliafii dupa razboi. Princi¬ 
piile care privesc Rominia sint: a) farile 
eliberate (Rominia, Ungaria §i Bulgaria) 
sa nu fie repartizate in nici o sfera de 
influenfa; b) pacea se va incheia numai cu 

un guvern democrat romin. 

-Cum s-a construit blocul &sta? n ^ 

-Din munc& voluntarS, Dupa atitea e§ecuri, democratii 

-Ce s-a intimplat cu cei care ^ 

n-au vrut s& lucreze voluntar? r °mim au prins nadejde. Ei au 
-Lucreazfi involuntar la Canalul 

Dun&rea-Marea Neagr&. crezut ca Aliafii vor apara cu 



104 




Guvernul Groza 


armele aceste principii. Guvernele Statelor Unite §i al 
Angliei au declarat ca guvernul Groza nu reprezinta poporul 
romin. Pe baza acestor declaratii, regele Mihai cere demisia 
lui Groza. Sprijinit de ru§i, Groza refuza sa demisioneze. 

Ca urmare a acestui refuz, Mihai refuza sa seraneze legile 
facute de guvernul Groza. 

A 

In conflictul acesta, poporul era de partea regelui. Cu 
ocazia zilei onomastice a regelui-care tocmai implinise 24 de 
ani -- o mare mulfime a demonstrat in mod pa§nic in fata 
palatului, in semn de lealitate. Grupe Inarmate de comuni§ti, 
insa au sosit in camioane §i au tras asupra mulfimii. Au fost 
multi morfi §i ranifi; apoi a urmat un val de arestari. 

Din punct de vedere international, situafia era serioasa. 
Americanii §i englezii nu recuno§teau 
guvernul Groza, insa Rusia il spriji- 
nea. Sezisat de aceasta situafie cu 
consecinfe internafionale, guvernul 
Statelor Unite a cerut convocarea unei 

A 

conferinfe international. In cadrul 
acestei conferinte, %inuta. la Moscova 
in decembrie 1946, guvernele Statelor 
Unite §i al Angliei recomanda guvernu- 
lui Groza: 

a) sa acorde drepturi politice 

b) sa tinut alegeri libere, 

c) sa includa in guvern cite un reprezentant al 
partidelor democratice: national-taranesc §i liberal. 



Cum doriti costumul? La 
pretul afloat, sau s& se 
potriveascS? 


105 














Guvernul Groza 


Prin drepturi politice se inteleg: libertatea presei, 
libertatea cuvintului,libertatea religioasa §i dreptul de a 
se intruni. 

Averell Harriman, Sir Clark Kerr §i Vi§inski au plecat 
la Bucure§ti sa se consulte cu regele Mihai, in vederea exe- 
cutarii acestor trei puncte. Guvernul Groza a promis ca va 
respecta prevederile conferintei de la Moscova. Pe baza 
acestor promisiuni, guvernul Statelor Unite a recunoscut, in 
mod conditional guvernul Groza. 


Groza a inclus in cabinet doi mini§tri fara portofoliu; 

# A 

unul liberal §i. unul national-taranesc. Insa eforturile 
acestor doi mini§tri de a lua parte la hotaririle cabinetului 



106 






Guvernul Groza 


au e§uat. Ei n-au putut realiza nimic rodnic intr-un cabinet 
de 33 de mini§tri comuni§ti sau procomuni§ti. 

A 

Intre timp, guvernul Groza a inceput sa aiba necazuri. 

A inceput sa creasca inflatia §i au inceput sa lipseasca 
alimentele §i alte bunuri. 



107 


Guvernul Groza 


Intrebari: 

1. Cind a format Groza guvernul? 

2. Ce comuni§ti din acel guvern cuno§ti? 

3. Ce alfi oameni politici au facut jocul comuni§tilor? 

4. Ce se intimpla cu cei ce se impotriveau? 

5. Ce au facut ru§ii pentru a da prestigiu §i baze mai 
temeinice noului guvern? 

6. Ce fel de societati s-au stabilitin urma incheierii 
unui acord comercial cu Rusia? 

7. Ce §tii despre aceste Sovromuri? 

8. Cine s-a intilnit la Potsdam? 

9. Ce principii au proclamat ei in cadrul acestei consfa- 
tuiri? 

10. De ce au prins nadejde democrafii romini? 

11. Ce a declarat guvernul Statelor Unite cu privire la 
guvernul Groza? 

12. Ce a facut regele Mihai cind i s-a facut cunoscut 
rezultatul conferinfei de la Potsdam? 

13. A demisionat Groza? 

14. Erau legile facute de el constitufionale? De ce? 

15. De partea cui era poporul? 

16. Ce s-a intimplat in ziua cind Mihai a implinit 24 de 
ani? 

17. Ce au facut grupele inarmate de comuni§ti? 

18. De ce era serioasa situafia din punct de vedere interna¬ 
tional? 

19. Ce a facut guvernul Statelor Unite cind s-a sezisat 
de aceasta situafie? 

20. Ce a recomandat guvernele Statelor Unite §i Angliei 
guvernului Groza?, 

21. Ce infelegi dumneata prin libertatea presei? 

22. Ce infelegi dumneata prin libertatea cuvintului? 

23. Ce infelegi dumneata prin dreptul de a se intruni? 

24. Ce infelegi dumneata prin libertatea religioasa? 

25. A promis guvernul Groza ca va respecta prevederile 
conferinfei de la Moscova? 

26. Ce a facut guvernul Statelor Unite pe baza acestor 
promisiuni? 

27. Cifi mini§tri ai partidelor democrate au fost inclu§i 
in guvernul Groza? 

28. Ce fel de ministere conduceau ace§ti mini§tri ai parti¬ 
delor democrate? 

29. Ce eforturi ale acestor doi ministri au e§uat? 

30. Ce necazuri a inceput sa aiba guvernul Groza? 


108 


Guvernul Groza 


DIALOG 


Cine a format noul guvern procomunist? 

Petre Groza a format noul guvern. 

Au recunoscut puterile apusene acest guvern? 

Nu, ele n-au recunoscut acest guvern. 

Cum s-a impotrivit regele Mihai? 

El a cerut ajutor puterilor apusene, §i a refuzat sa 
semneze legile facute de guvernul comunist. 

Unde a cerut guvernul Statelor Unite convocarea unei confe- 
rinfe internafionale pentru a discuta aceasta problema? 
Guvernul Statelor Unite a cerut convocarea unei confe- 
rinfe internafionale la Moscova. 

Ce a recomandat conferinfa de la Moscova? 

Conferinfa de la Moscova a recomandat •guvernului romin 
trei lucruri: 

1) sa acorde drepturi politice 

2) sa fina alegeri libere 

3) sa includa in guvern un reprezentant al 
partidelor democratice. 

Ce infelegi prin drepturi politice? 

Prin drepturi politice infeleg: libertatea cuvintului, 
libertatea religioasa, dreptul de a se intruni §i 
libertatea presei. 

A recunoscut guvernul american guvernul romin dupa conferinfa 
de la Moscova? 

Da, 1-a recunoscut, insa in mod condifionat. 


109 


Guvernul Groza 





iu! 


l877 

,3,3 



l945 ^§1$ 


Schimbarile teritoriale ale Rominiei incepind din 1700. 


110 










Guvernul Groza 


Lectura: 

(Extras din scrisoarea pre§edintelui Roosevelt, trimisa 
lui Stalin, la 29 martie 1945). 

Nu pot sa ascund ingrijorarea cu care privesc desfa§urarea 
evenimentelor de interes comun de la rodnica noastra intilnire 
de la Ialta. Hotaririle^ la care am ajuns au fost bune §i in 
cea mai mare parte au fost intimpinate cu entuziasm de popoa- 
rele lumii, care au vazut in abilitatea voastra de a gasi o 
baza comuna de infelegere cea mai buna cheza§ie (*) pentru o 
lume pa§nica dupa razboi. Tocmai din cauza acestor nadejdi 
§i a§teptari pe care aceste hotariri le-au provocat, indepli- 
nirea acestor hotariri trebuie urmata cu multa atenfie. Nu 
avem dreptul sa dezamagim pe nimeni. Pina acum, a fost o 
descurajatoare lipsa de progres in ducerea la indeplinire, 
pe care o a§teapta toata lumea, a hotaririlor politice la care 
s-a ajuns la consfatuire, in special acelea cu privire la 
problema poloneza. Cinstit spunind, sunt nedumirit cu privire 
la situafia aceasta §i nu infeleg in intregime, din multe 
puncte de vedere, indiferenta atitudine a guvernului sovietic. 
Infelegindu-ne a§a de bine la Ialta, sunt convins ca noi trei 
vom putea inlatura obstacolele care s-au ivit(**) de atunci. 

Am de gind, deci, ca in aceasta scrisoare sa pun carfile pe 
f af a. 


Cu toate ca ma gindesc mai mult la greutafile pe care le 
intimplina negocierile cu polonezii, trebuie sa menfionez pe 
scurt §i infelegerea cuprinsa in declarafia asupra Europei 
Liberate. Cinstit spunind, nu pot sa infeleg de ce recentele 
desfa§urari de evenimente din Rominia n-ar trebui privite ca 
facind parte din termenii acestei infelegeri. Sper ca vei 
avea timp sa cercetezi corespondenfa dintre guvernele noastre 
asupra acestui subiect. 

In cadrul programului nostru de colaborare internafionala, 
doresc mult sa te pot face sa infelegi cit de important este, 
ca problema poloneza sa fie rezolvata just §i repede. Daca 
aceasta nu se va rezolva, toate greutafile §i primejdiile pe 
care le-am luat in considerare cind am luat decizia din Cri- 
meea, ne vor infrunta intr-o forma mai acuta. E§ti, sint 
sigur, con§tient de faptul ca in Statele Unite guvernul are 
nevoie de sprijinul real al poporului pentru a duce la inde¬ 
plinire orice politica guvernamentala, fie externa, fie 
interna. Poporul american ia singur hotariri, §i nici o 
acfiune guvernamentala nu le poate schimba Eu spun asta 
pentruca ultima propoz.ifie a mesajului cu privire la venirea 
domnului Molotov la San Francisco m-a facut sa ma intreb daca 
dai deplina importanfa acestui factor. 

(*) Pledge -- (**) to loom 


111 




Guvernul Groza 


Teme. 


I. Va rog sa scriefi o compozifie asupra unuia din urmatoarele 
subiec te: 


Primele luni ale guvernarii lui Groza. 

Amestecul ru§ilor in treburile interne ale farii. 

Eforturile aliate de a pastra un guvern democrat 
in Rominia. 

II. (Text: Extras dintr-o scrisoare trimisa de d-1 C. Vi§oianu, 
d-lui Warren Austin, delegatul Statelor Unite la Organi- 
zafia Natiunilor Unite, dupa un discurs al d-lui Austin 
prin care el a amintit Rusiei Sovietice actul criminal 
comis impotriva Rominiei. Vi§inski a contestat ca s-ar 
fi amestecat in afacerile interne ale Rominiei impunind 
cu forfa un guvern comunist §i a cerut sa i se dove- 
deasca aceasta). 

Mult stimate d-le Warren, 

In discursul dv. din 14 noiembrie 1949, in fata Comite- 
tului Politic al Natiunilor Unite, ati enumerat citeva din 
violarile flagrante ale contractelor internationale §i ale 
drepturilor §i independentei natiunilor de catre Rusia 
Sovietica. Cu acest prilej, ati amintit d-lui Vi§insky 
ultimatumul de doua ore, pe care d-sa personal 1-a dat 
Regelui Rominiei, cerindu-i, sub amenintare, sa inlocuiasca 
guvernul democratic al tarii printr-un guvern dominat de 
comuni^ti. 

In §edinfa aceluia§i Comitet al Natiunilor Unite din 16 
noiembrie, d-1 Vi§insky v-a raspuns contestind ca ar fi 
dat un ultimatum Regelui Rominiei §i ca ar fi impus prin 
forfa un guvern dominat de comuni§ti. D-sa a adaogat: 

M .De unde ati aflat aceste basme(*)? A§ dori sa 

§tiu din din ce sursa le avefi. Sa vedem martorul; a§e- 
zafi-1 pe acest scaun, dinaintea mea §i sa vedem daca va 
indrazni sa-mi spuna in fafa ca eu am dat un ultimatum 
de doua ore §i cinci secunde regelui Rominiei. Nu 
intirziafi sa-1 aducefi aici §i lasafi-1 sa povesteasca 
tot ce §tie in fafa noastra—in fafa mea §i in fafa 
lui—§i atunci vom sta de vorba. De ce sa vorbesc eu cu 
dv? Nu avefi nici o legatura directa cu aceasta chestiune; 
nu avefi informafii precise; va bazafi doar pe ce vi s-a 
spus de catre Departamentul dv., poate chiar de catre 

(*) basm - fairy tale 


112 





Guvernul Groza 


trei departamente. Ce s-a intimplat de fapt? Nu a existat 
niciodata un ultimatum. n 

Ei bine, iata, eu sint martorul dorit de d-1 Vi§insky. 
Eu sint gata sa stau pe scaunul indicat de d-sa §i sa 
marturisesc in fa^a lumii modul in care a impus Regelui 
§i t^rii mele un guvern dominat de comuni§ti. Cu marturia 
mea personala §i cu note stenografice in mina, sint gata 
sa dovedesc oricarui om de buna credinta cum d-1 Vi§kinsky 
a dat Regelui un ultimatum de doua ore. 

A 

In calitatea mea de Ministru al Afacerilor Straine am 
participat la audientele d-lui Vi§insky la Rege. Am luat 
parte la discu^iuni. Si am luat cuno§tin^a din gura d-lui 
Vi§insky de ultimatumul dat de d-sa §i de preten^iunile 
sovietice. 


a. Va rog traduceti textul de mai sus. 

b. Va rog scrie^i (sau spuneti la magnetofon) 
imprejurarile in care Vi§inski a dat regelui 
Mihai un ultimatum. 

c. Fiti pregati^i sa vorbiti in clasa despre 
imprejurarile in care Vi§inski a dat regelui 
un ultimatum. 


113 



Guvernul Groza 


Vocabular: 


aliment, -e 

adera (a), ader, aderat 

bun, -uri 

cadrul 

in cadrul ... 
in cadrul conferinfei 

cite un; cite o 
consfatuire, -ri 

demisie, -sii 

demisiona (a), -nez, -nat 
dreptul de a se intruni 
e§ec, -uri 

e§ua (a), e§uez, -at 
implini (a), -esc, -it 

implini (a se --) 


impotrivi (a se —), -esc, -it 
intruni (a), -esc, -it 
lealitate, -tafi 
libertatea cuvintului 
onomastic, -a 
zi onomastica 
nadejde, -di 
pa§nic, -a; -i, -e 
privi (a), -esc, -it 

cu privire la 
privitor la 

in ceea ce prive§te .... 
portof oliu 

ministru fara portofoliu 

prestigiu, -gii 

rodnic, -a; -i, -e 

sezisa (a), sezisez, sezisat 

temeinic, -a; -i, -e 


f ood 

to adhere 
goods 

in, at, during ... 
in the conference 

during the conference 
one (each) 

conference; meeting; 
council 

resignation (from 
position) 
to resign 

the right to assemble 

failure 

to fail 

to reach (the age of); 

to fulfill 
to fulfill 
(time) passed: s-au 
implinit cinci ani de 
la moartea lui. 
to oppose 

to gather, assemble 
loyalty 

freedom of the speech 

name-day 

hope 

peacef ul 

to regard, concern; 
look at 

with regard to 
with regard to 
as regards .. ; as con¬ 

cerns 

minister without 
department; in name only 
prestige 
fruitful 

to announce, warn; 
make aware 
solid, fundamental 


114 







Min&stirea Curtea de Arge$. 


115 
















































' 













































116 


















117 






Tabla de materii. 


Alegerile din noiembrie 1946. 119 

Intrebari. 123 

Dialog. 124 

Expansiunea Rusiei din 1400 pina in 1947 (harta). ... 125 

Lectura: Protestul Guvernului Statelor Unite . 126 

Protestul Guvernului Britanic . 126 

Teme: Extras din comunicatul partidelor 

national-t^ranesc §i national«liberal. 128 

Vocabular. 129 



118 















Alegerile din noiembrie 1946 . 

A 

In conformitate cu prevederile conferinfei de la Moscova, 
Rominia trebuia sa fina alegeri libere. Guvernul ales prin 
aceste alegeri libere urma sa fie recunoscut de guvernele 
Statelor Unite §i al Angliei. 

A 

Intr-adevar, la inceput guvernul a dat dreptul ca sa 
apara trei ziare de opozifie. Dar dupa pufin timp, aceste 
trei ziare au incetat sa mai apara: fie ca nu li s-a dat hirtie, 
fie ca sindicatul - comunist - al tipografilor interzicea 
lucratorilor sa lucreze intr-un loc in care se facea propa¬ 
ganda impotriva ff aliafilor", adica a Rusiei Sovietice. 


119 

























Alegerile din noiembrie 1946 


Partidul cel mai puternic §i care se bucura de o larga 
popularitate era partidul national-t&ranesc, condus de Iuliu 
Maniu. Acest partid a incercat sa duca o campanie electorala 
activa, ca de altfel §i partidele liberal §i social-democrat. 

Comuni§tii au inceput o campanie singeroasa impotriva 
tuturor partidelor, mai ales impotriva national-t;arani§tilor. 
Lor nu li s-a dat voie sa vorbeasca la radio; nu li s-a dat 
hirtie pentru ziare, manifeste, afi§e etc. Politia, intarita 
cu armata, avea ordin sa impiedece intrunirile politice §i sa 
cauzeze dificultai participan^ilor. In executarea acestor 
ordine, comuni§tii nu s-au ferit de a comite crime grave. In 
multe cazuri, s-au savir§it omoruri, care au trecut nepedepsite 
Unii du§mani politici au fost rapi^i §i nimic nu s-a mai auzit 



to^i elefan^ii trebuie 
-Ei, $i? Tu nu e$ti elefant/ 

-Nu, ins& tu cum interpreteazS comuni^tii legile ... 


120 

















Alegerile din noiembrie 1946 


de urma lor; alfii au fost internafi in legare de concentrare 
sau de munca. Ziaristul american Rueben Markham, corespondent 
al ziarului Christian Science Monitor, in cartea sa n Romania 
under the Soviet Yoke" descrie opiniei publice americane situa- 
fia grava care era in Rominia in timpul acela. 

Cind a venit timpul alegerilor, s-au folosit mijloace de 
intimidare. Autoritafile sub controlul comunist au inlesnit 
eliberarea carfilor de alegator numai simpatizanfilor, care 
aveau voie sa voteze de mai multe ori; sau indemnau alegatorii 
sa voteze pe fata, in prezenta comisiei (se insinua ca a vota 
secret insemna un vot impotriva guvernului comunist). Repre- 
zentantii celorlalte partide n-au fost admi§i ca membri in 
comisiile electorale la secfiile de vot; ori, daca au fost 
admi§i in comisie, au fost exclu§i de la numararea voturilor. 
In multe cazuri, urnele de vot fusesera dinainte umplute cu 



121 


















Alegerile' din noiembrie 1946 


voturi favorabile guvernului. 

Cu toate acestea, s-a putut constata ca partidele istorice 
au reu§it sa intruneasca peste 75 % din voturi. 

Guvernul a aminat anun^area rezultatului pina cind a fost 
in stare sa aranjeze lucrurile in favoarea lui. Dupa cinci 
zile, s-a anun^at ca din peste 6.300.000 de votan^i, peste 
4.700.00 au votat cu administrate procomunista. 

Sefii partidelor de opozi^ie au adus la cuno§tinta 
strainata^ii aceasta frauda. Ei §i-au luat sarcina sa 
lamureasca opinia publica a popoarelor din Vest §i au intoc- 
mit rapoarte, cu dovezi zdrobitoare, in care s-a aratat ca 
alegerile nu au fost libere. 

Ca urmare a acestor proteste, un nou val de persecu^ii s-a 
abatut asupra rominilor §i foarte mulfi au fost arestafi §i 
trimi§i la munca fortata, la canalul Dunarea-Marea Neagra. 

Legal, nu mai era nimic de facut. Ca o consecin^a, parti- 
dul comunist a venit §i a ramas la putere prin frauda. 

Relatiile dintre t^rile din Vest §i Rusia Sovietica au de- 
venit §i mai incordate. Guvernul american §i cel englez au 
protestat impotriva faptului ca alegerile n-au fost libere §i 


tiilor din Vest. 



122 


Alegerile din noiembrie 1946 


itrebari : 

1. Ce fel de alegeri trebuia sa ^ina Rominia, in conformi- 
tate cu deciziile conferinfei de la Moscova? 

2. La inceput, a dat guvernul dreptul ca sa apara ziare 
de opozitie? 

3. De ce au incetat sa mai apara aceste ziare? 

4. Care era partidul cel mai puternic? 

5. Ce alte partide au dus o campanie electorala activa? 

6. Ce fel de campanie au dus comuni§tii impotriva 
celorlalte partide? 

7. Cum au fost celelalte partide impiedecate sa faca 
propaganda electorala? 

8. S-au savir§it omoruri? 

9. Ce s-a intimplat cu unii du§mani politici? 

10. Care ziarist american era in Rominia in acel timp? 

11. Ce mijloace de intimidare s-au folosit in timpul 
alegerilor? 

12. Cam cit la suta din voturi au fost pentru partidele 
istorice? 

13. Ce a facut guvernul cind a vazut asta? 

14. Ce rezultat a anunfat guvernul? 

15. Ce au facut §efii partidelor de opozi^ie? 

16. Ce s-a intimplat ca urmare a acestor proteste? 

17. Cum au devenit relatiile dintre Vest §i Rusia 
Sovie tica? 

18. Ce au facut guvernele Statelor Unite §i al Angliei? 

19. Legal, mai era ceva de facut? 

20. Crezi ca guvernul comunist de azi are o baza legala? 




123 



Alegerile din noiembrie 1946 


Dialog . 

A respectat guvernul Groza prevederile conferinfei de la 
Moscova? 

Nu. El n-a dat poporului romin libertafile politice. 

A acordat el libertatea presei? 

Nu, el a oprit aparifia ziarelor de opozifie. 

Au putut partidele istorice duce o campanie electorala 
ac tiva? 

Ele au incercat, insa au fost oprite in mod singeros. 

Dar s-au finut alegeri, nu-i a§a? 

Da, insa n-au fost alegeri libere. 

Au putut partidele istorice face propaganda electorala? 

Nu. Cite§te cartea domnului Rueben Markham §i vei vedea. 

Care a fost rezultatul alegerilor? 

Comuni§tii au spus ca ei au fost ale§i. 

Ce te face sa crezi ca alegerile nu au fost cinstite? 

Faptul ca ei au aminat anunfarea rezultatului cu cinci 
zile. 

Cine a incercat sa lamureasca opinia publica din strainatate 
despre aceasta stare de lucruri? 

Conducatorii partidelor istorice din Rominia. 

Ce s-a intimplat cu ei? 

Au fost arestafi §i trimi§i la inchisoare §i la munca 
f orfa ta. 

Unde a fost cel mai mare lagar de munca forfata? 

La §antierul de construcfie a canalului Dunarea-Marea 
Neagra. 


124 



Alegerile din noiembrie 1946 
Expansiunea Rusiei din 1400 pina in 1947. 


TSrile din Europa: 
dup& 1918. 



125 











Alegerile din noiembrie 1946 


Lee tura : 

(Protestul Guvernului Statelor Unite din 26 noiembrie 1946): 

tf Departamentul de Stat a primit rapoarte amanunfite cu 
pririve la alegerile din Rominia. Din acele rapoarte rezulta 
limped'e ca cea mai mare parte a popula^iei nu §i-a putut 
exprima voinfa, dat fiind falsificarea listelor de alegatori 
§i procedura urmata pentru votare §i numararea voturilor,^ 
precum §i masurile de teroare folosite impotriva unei mari 
parti a alegatorilor. In asemenea imprejurari, Guvernul 
Statelor Unite nu poate considera acele alegeri ca valabile 
in cadrul asigurarilor date de guvernul romin, Statelor Unite, 
Marei Britanii §i Uniunii Sovietice, ca urmare a hotaririlor 
Conferintei de la Moscova." 

(Protestul Guvernului Britanic din 2 decembrie 1946) : 

M Informafiunile ce le poseda Guvernul Britanic nu-i da 
alta posibilitate decit de a declara ca alegerile din Rominia 
nu au fost nici libere, nici cinstite. Partidele care nu 
faceau parte din blocul guvernamental nu s-au bucurat de 
libertatea cuvintului §i a intrunirilor in timpul campaniei 
electorate. Pe de alta parte, votarea a fost organizata in 
a§a fel incit sa dea posibilitatea falsificarii complete a 
rezultatelor — lucru de care Guvernul s-a folosit cit mai mult. 
Astfel fiind, Guvernul Britanic considera ca rezultatul 
publicat al alegerilor din Rominia nu reprezinta adevarata 
voinfa a poporului romin. 11 

(Extras din comunicatul din 25 noiembrie 1946 al partidelor 
nafional-faranesc §i nafional-liberal) : 

De la inceput, §i impotriva asigurarilor formale date de 
guvernul d-lui Dr. Petru Groza in ziua de 8 ianuarie a.c. 
prin declaratiunile din aceia§i zi, Guvernul a infeles sa- 
§i calce promisiunile sale. 

in ce prive§te libertatea presei, s-a acordat partidelor 
noastre numai cite un organ oficios, a carui aparifie a fost 
continuu impiedecata prin acordarea unor cote ridicole de 
hir tie. 

Libertatea intrunirilor a fost virtualmente suprimata 
prin acfiunea bandelor de §oc extremiste care au atacat orice 
intruniri, chiar §i cele mai restrinse. 

Libertatea personala a fost continuu pusa in primejdie 
prin arestari abuzive. 


126 



Alegerile din noiembrie 1946 


Legea electorala a fost elaborate insa fara a se fine seama 
de propunerile §i observafiile celor doi mini§tri, facute cu 
scopul de a asigura libertatea §i sinceritatea alegerilor. 

Dar insa§i aceasta lege, oricit de defectuoasa, a fost 
inlaturata printr-o aplicare care nu a finut seama (*) de 
nici una din prescriptiunife sale. 

Operatiunile de votare au depa§it insa orice limita a 
ilegalitafii. 

Ceea ce este unic in istoria politica a tarii §i desigur 
de necrezut in t^rile cu regim parlamentar -- este falsifi- 
carea din ordin a rezultatelor, dupa proclamarea lor de catre 
birourile judetene electorale; aceasta intrucit(**) se dove- 
disera insuficiente falsificarile facute de birourile secfii- 
lor de votare. Opera de falsificare a durat doua zile pentru 
a se realiza intocmai refeta dinainte stabilita §i la timp 
denunfata de noi. 


(*) take into account (**) inasmuch as 


127 



Alegerile din noiembrie 1946 


Terae. 


I. Va rog sa scriefi o compozitie asupra unuia din urmatoarele 

subiec te: 

a. Cum au impiedecat comuni§tii finerea de alegeri 
libere, in noiembrie 1946? 

b. Cum se fin alegerile in Statele Unite? 

c. Care sint avantajele unui sis tern in care sint mai 
multe partide politice, §i care sint dezavantajele? 

II. Text: Extras din Comunicatul din 25 noiembrie 1946 al 

partidelor national-taranesc §i nationa1-liberal: 

Operafiunile de votare au depa§it insa orice limita a 
legalitatii. In foarte multe judefe, delegatii §i asistentii 
partidelor de opozitie au fost arestati cu citeva zile inainte 
de alegeri. Acei care au ramas liberi au fost impiedecafi sa 
intre in salile in care se efectua votarea sau, daca au reu§it 
totu§i sa patrunda, au gasit birourile constituite inainte de 
ora legala fixata pentru inceperea votarii. 

Urnele au fost gasite sigilate(*) §i umplute cu buletine 
gata votate, nepermitindu-se delegatilor no§tri sa faca vreun 
control. 

Din aceasta cauza, la foarte multe secfii de votare, mai 
alesaranimea a refuzat sa participe la vot. 

In cursul votarii, erau persoane care au votat de mai 
multe ori, iar pre§edinfii birourilor de vot au introdus 
chiar §i buletine votate dinainte. 

Toate acestea nu au parut insa suficiente guvernului pentru 
a-i asigura succesul. De aceea, cea mai mare parte din dele- 
gafi §i asistenfi au fost brutalizafi §i evacuafi din localu- 
rile de vot inainte de numararea voturilor, la care nu au 
putut asista. 

a. Va rog sa traducefi textul de mai sus. 

b. Va rog sa scrieti despre imprejurarile care au 
contribuit la aceste conditii in Rominia. 

c. Va rog sa fifi pregatifi sa vorbifi despre aceste 
condifii. 


(*) sealed 


128 




Alegerile din noiembrie 1946 


Vocabular. 


abate (a se), ma abat, abatut 


comisie electorala 
constata (a), constat, -at 


dovada, dovezi 

feri (a se), ma feresc, ferit 
frauda, -de 

insinua (a), insinuez, -at 
incordat, -a; -fi, -e 
indemna (a), indemn, -at 
inlesrni, -esc, -it 
intari (a), -esc, -it 
intocmi, -esc, -it 
lamuri (a), -esc, -it 
rapi (a), -esc, -it 
sarcina, -ni 


secfie de vot 
sindicat, -e 
singeros, -roasa; 
tipograf, -i 
urna, -e 
val, -uri 


-ro§i, 


-roase 


to sweep over (like storm, 

e tc.) 

to go off one’s way 

election board 

to determine (facts) 

to learn (facts) 

proof, evidence 

to avoid, get out of the way 

f raud 

to insinuate 

strained (tense) 

to urge 

to facilitate 

to strengthen, reinforce 

to form, make up, make 

to explain, clear up 

to abduct, kidnap 

task 

burden 

voting place 

labor union 

bloody 

printer 

ballot box 

wa ve 


129 




































131 


O'- -J^- "nO 










Tabla de materii. 


Transformarile dintre 1946 §i 1952. 133 

Intrebari. 139 

Dialog. 140 

Lectura: Actul de abdicare a regelui Mihai I . 141 

Extras din Tratatul de Pace de la 

Paris, 10 februarie 1947. 141 

Teme: Extras din ft 0 evaluare a politicii externe 

a Rominiei* 1 , de Wayne S. Vucinich. 144 

Vocabular. 146 



132 












Casinoul de la Constanta, preluat pentru scopuri comuniste. 

Transformarile dintre 1946 si 1952 . 

Dupa alegerile din 1946, blocul comunist a socotit ca a 
venit timpul sa desfiinfeze orice opozifie. Intii, a hotant 
desfiinfarea partidelor politice, in special a partidului 
nafional-taranesc. 

Sub acuzafia de complot cu anglo-americanii, partidul 
national-^aranesc a fost desfiintat §i bunurile lui confiscate 
in favoarea statului. Iuliu Maniu a fost condamnat la inchi- 
soare pe viafa, iar mulfi dintre colaboratori lui au fost 
deasemenea condamnati la diferite pedepse. 

Aceeasi soarta a avut-o Titel Petrescu, §eful partidului 
social-democrat, care a refuzat sa colaboreze cu comuni§tii. 
Dupa condamnarea lui Iuliu Maniu, partidul liberal a incetat 
orice activitate politica; totu§i Dinu Bratianu, §eful parti¬ 
dului liberal, a fost arestat §i finut in inchisoare fara 
proces legal. Iuliu Maniu §i Dinu Bratianu au murit in 


133 





Transformarile dintre 1946 §i 1952. 


inchisoare. Singurul care s-a mai menfinut la putere a fost 
Gheorghe Tatarescu, fost prim-ministru liberal, care a mai 
servit inca sub comuni§ti la incheierea tratatului de pace de 
la Paris in februarie 1947. 

Biserica greco-catolica a fost desfiinfata §i bunurile ei 
au fost confiscate de guvern. 

Tratatul de pace de la Paris a recunoscut drepturile Romi- 
nieiasupra Transilvaniei §i deasemenea i-a impus anumite 
condi^ii pentru viitor, ca de exemplu limitarea forfelor arma- 
te romine. 

a 

In tot acest timp, se prevedea ca Regele Mihai va trebui 
sa abdice curind. Petru Groza §i Gheorghe-Gheorghiu-Dej au 
pus in fata regelui un act de abdicare redactat de comuni§ti. 
Cu ajutorul trupelor comuniste au inconjurat palatul §i au 


dezarmat garda regala. Regele Mihai a fost 
silit sa semneze actul de abdicare §i 
astfel la 30 decembrie 1947, din monarhie 
constitutionals, Rominia a devenit 
Republica Populara Romina. 

In martie 1948, Partidul Muncitoresc 
Romin (numele oficial al partidului comunist 
romin), Frontul Plugarilor al lui Groza (care 
avea sub 2% din voturi pe tara) §i Uniunea 
Populara Maghiara au format Frontul Popular 
Democratic. In alegerile din martie 1948, 


Din economia reperist&: 
Multe trenuri nu sunt 
inc&lzite. 



Poveste cuvinte. 


134 











Transformarile dintre 1946 §i 1952. 


acest bloc pretinde ca a ci§tigat 404 din 415 locuri in parla- 

ment. Numai disidenfii lui Tatarescu au fost lasa^i sa 

prezinte o lista de candidafi- 

Pentru a pune o baza legala regimului care conducea ^ara 

prin mijloace nelegale, in 1948 s-a alcatuit un proiect de 

constitute aprobata in acela§i an §i modificata in 1952, 

pentru a se apropia cit mai mult de modelul sovietic. Aceasta 

constitute a legalizat §i anticipat nationalizarile intre- 

prinderilor comerciale, ale caselor, hotelurilor, atelierelor, 

fabriciilor etc. S-au nationalizat mijloacele de comunicat e 

§i transport, societatile de asigurari §i resursele naturale. 

Toata economia na^ionala. era incadrata in Sovromuri. 

a Din igi«na reperist&r Rominii contribuiau cu ma§ini, unelte, 

In restaurantele din Gala^i 

cur&t n i a de dorit iar capital, mina de lucru §i materii prime, 

pere^ii sunt murdari. 

iar ru§ii contribuiau cu rT cuno§tinfe 
technice”. Mai tirziu, aceste Sovromuri, 
cu except 3 societatii Sovrom-Petrol, 
au fost desfiinfate, §i rominii au tre- 
buit sa plateasca ru§ilor pentru jumata- 
tea lor de interes. 

Problemele care afectau insa cel 
mai mult pe fiecare locuitor al %a.rii 



CLIENTUL: Si de ce nu a^i erau problemele economice. Jaful 
f&cut un afi$ mai mare? 

rusesc a saracit t ara * Populafia era 


CHELNERUL: De ce? 
CLIENTUL: Ca s& acopere 
tot peretele murdari... 


vadit nemultumita pentruca lipseau 


135 












Transformarile dintre 1946 §i 1952. 


Din economia reperist&: 
Fabrica Buhugi face covoare 
urite, in culori monotone. 


alimente, imbracaminte §i locuinte 
suficiente. Guvernul acuza ,f fasci§tii", 
ff du§manii poporului 11 §i M sabotorii n de 
aceste lipsuri. Prizonierii din Rusia 
nu venisera inapoi, cum prevedea Trata- 
tul de Pace. Drepturile individului §i 
drepturile de proprietate se restringeau 
tot mai mult. 



Inainte de razboiul intii mondial, —ce i—f&cut a?a de 

. urit? 

leul rominesc era o moneda destul de _ Tot calc& lumea in 

^ picioare... 

solida. In 1917, guvernul romin de 

atunci a trimis la Moscova, spre pastrare, rezerva de aur a 
Rominiei. Cind bol§evicii au preluat puterea, aurul rominesc 
a disparut. Intre cele doua razboaie mondiale, leul rominesc 
oscila intre 150 §i 500 de lei dolarul. 

Dupa razboiul al doilea mondial §i in conformitate cu 
Armisti^iul, Rominia a trebuit sa accepte rubla ca moneda 
legala: o rubla egala 100 de lei. Acest fapt, impreuna cu 
devastarile razboiului, cu ridicarea aproape a tot ce era de 
ridicat §i dus in Rusia (pina in 1948 bunuri in valoare de 
peste 800.000.000 de dolari), cu despagubirile de razboi ce 
trebuiau platite Rusiei, cu Sovromurile etc., a redus valoarea 
leului aproape la nimic. In iulie 1947, cu o hirtie de 
5.000.000 de lei se puteau cumpara abia 2 kilograme de zahar 


136 


















Transformarile dintre 1946 §i 1952 


la bursa neagra sau un sac de cartofi 
Prefurile cre§teau din ora in ora. 
Vinzarile §i cumpararile mari se face 
au in dolari sau in aur. Guvernul 
comunist a rezolvat problema astfel; 
in noaptea de 14 spre 15 august 1947, 
posturile romine§ti de radio au 
anunfat populafia ca banii in circula 
fie nu mai sint valabili §i ca 
fiecare cap de familie va putea schim 
ba banii vechi cu bani noi. Un 
milion de lei vechi a fost schimbat 

-M& scuzafi cS am venit singur. 

-Nu face nimic, pentrucft, ori- pentru 50 de lei noi; salariafii pina 

$icum, nu avem loc pentru mai 

mulfi* la trei milioane (150 de lei noi); 

agricultorii pina la 5 milioane (250 de lei noi); iar agri- 
cultorii care §i-au livrat cota obligatorie de cereale, pina 
la 7 milioane §i jumatate (375 de lei noi). 

Deasemenea, tofi cei care aveau monete de aur sau valuta 
straina au fost obligafi sa predea totul statului. Contra- 
venfiile la aceste legi erau pedepsite cu inchisoare intre 12 
§i 25 de ani. 

Astfel, printr-o singura masura, guvernul comunist a 
saracit tot poporul §i a redus pe fiecare cetafean la rolul 
de rob al statului, singurul care putea sa-i dea de lucru. 


^Din economia reperist&: 
In Timisoara, arhitectul 
Heller a redus preful de 
cost, sacrificing spafiul 
locuibil. 



137 












Transformarile dintre 1946 §i 1952 


Din cauza e§ecurile comuniste in domeniul economiei, Vasile 
Luca a fost dat afara din postul de ministru de finance §i mai 
tirziu condamnat la inchisoare pe via^a, iar Ana Pauker §i 
Teohari Georgescu, de§i comuni§ti vechi §i convin§i, au fost 
inlatura^i din viafa publica. Guvernul a spus ca lor li se 


datore§te haosul economic din fara. 


Lucrefiu Patra§canu, §eful grupului comunist pina la 


intrarea trupelor ruse§ti in Rominia, a fost executat pentru 


M nationalism n §i pentru 


Din economia din RPR: 
Pite^ti, 1958. T.R.C.L 
nu $i-a realizat planul 
§i nu ^i-a ispr&vit con- 
struc^ia unor blocuri 
muncitore$ti din cauz& 
c& a inceput alte lucr&- 
ri care nu erau in plan. 



-N-am ispr&vit primul plan 
§i vre^i s& incepem alte 
construc^ii? 

-Nu-i nimic: totul e sfi 
incepeml 


ff complot". 



-Eu sint aici pentruc& am luptat 
impotriva lui Vasile Luca. 

-^u sint aici pentrucS. am luptat 
pentru Vasile Luca. 

-Eu sint Vasile Luca. 


138 







































Transformarile dintre 1946 §i 1952 


Din problemele reginnilui: 
Pacien^ii policlinic!! spi- 
talului Col^ea sunt amina^i 
cu lunile. 


Intrebari: 


1 . 



Cind a socotit blocul comunist ca 
a venit timpul sa desfiin^eze 
orice opozi^ie? 

2. intii, care partid a fost desfi- 
infa t? 

3. Ce s-a intimplat cu Iuliu Maniu 
§i cu colaboratorii lui? 

4. Ce s-a intimplat cu bunurile 
partidului? 

5. Ce s-a intimplat cu Dinu Bratianu? 

6. Cine a fost Titel Petrescu? 

7. Ce s-a intimplat cu biserica 
greco-catolica §i cu bunurile ei? 

8. Cind s-a incheiat Tratatul de Pace 
de la Paris? 

9. Cine a redactat actul de abdicare 
al regelui Mihai I? 

10. Cind a iscalit regele actul de 
abdicare? 

11. Cind a devenit Rominia Republica 
Populara Romina? 

12. Care este numele oficial al parti- 
dului comunist romin? 

13. Cind a fost aprobata o constitute 
comunista? 

Cind a fost aceasta constitute modificata? De ce? 

Ce s-a nafionalizat? 

Ce erau Sovromurile? 

Ce s-a intimplat cind s-au desfiinfat Sovromurile? 

De ce era populafia nemulfumita? 

Venisera inapoi prizonierii romini din Rusia? 

Care era problema economica cea mai urgenta? 

Ce s-a intimplat cu aurul rominesc in primul razboi mondial? 
Ce condifii au provocat inflafia? 

Cum a rezolvat guvernul comunist problema? 

Cum erau pedepsite contravenfiile la legile noi cu pri- 
vire la reforma monetara? 

Care a fost rezultatul acestei reforme monetare? 

Pe cine a pus regimul comunist vina? 

Ce s-a intimplat cu Lucrefiu Patra§canu? 

Cum crezi ca privea poporul romin aceste evenimente? 


-Tu ce cau\i aici, c& nu ai 

dint? 

-Pini imi vine rindul, imi 
cresc din^iil... 


14. 

15. 

16. 

17. 

18. 

19. 

20 . 
21 . 
22 . 

23. 

24. 

25. 

26. 

27. 

28. 


139 


/ 















Transformarile dintre 1946 $i 1952 


DIALOG 


Care a fost, in general, politica guvernului comunist dupa 
alegerile din noiembrie 1946? 

Guvernul comunist a vrut desfiinfarea oricarei opozifii. 

Care au fost primele victime? 

Partidul nafional-faranesc intii, apoi celelate partide. 

Ce necazuri avea regimul in timpul acela? 

Probleme economice curente. 

Care era problema cea mai urgenta? 

Problema cea mai urgenta era inflafia. 

Ce a cauzat inflafia? 

Saracirea farii in urma ocupafiei ruse§ti. 

Cum a rezolvat guvernul problema? 

A confiscat tofi banii vechi §i in schimb a dat inapoi o 
mica suma de bani noi. 

Ce rezultat a avut aceasta reforma monetara? 

A saracit tot poporul. 

Pe cine a pus guvernul vina pentru e§ecurile din domeniul 
economiei? 

A pus vina pe cifiva comuni§ti mai insemnafi, pe care i-a 
dat afara din guvern. 

Cum a legalizat guvernul toate aceste acte nelegale? 

A incercat sa le legalizeze prin adoptarea unei noi 
constitufii. 

Cum a fost constitufia noua? 

Constitufia noua a fost copiata dupa cea sovietica. 


140 



Transformarile dintre 1946 §i 1952 


Leetura ; (Textul actului de abdicare a regelui Mihai I): 


MIHAI I 

Prin gratia lui Dumnezeu §i vointa nafionala 
Rege al Romaniei 

La toti de fata. §i viitori sanatate. 


In viata Statului Roman s-au produs in ultimii ani adanci 
prefaceri(*) politice, economice §i sociale, care au creeat 
noi raporturi intre principalii factori ai vietii de Stat. 

Aceste raporturi nu mai corespund astazi conditiunilor 
stabilite de Pactul fundamental — Constitufia Tarii — ele 
cerand o grabnica §i fundamentals schimbare. 

In fafa acestei situatii, in deplina intelegere cu factorii 
de raspundere ai Jarii, con§tient §i de raspunderea ce-mi revine, 
consider ca institutia monarhica nu mai corespunde actualelor 
conditiuni ale vietii noastre de Stat, ea reprezentand o pie- 
deca serioasa in calea desvoltarii Romaniei. 

A 

In consecinta, pe deplin con§tient de importanta actului ce 
il fac in interesul poporului roman, 

ABDIC 

pentru mine §i pentru urma§ii mei de la Tron, renuntand pentru 
mine §i pentru ei la toate prerogativele ce le-am exercitat ca 
rege al Romaniei. 

Las poporului roman libertatea de a-§i alege noua forma de 
Stat. Dat la Bucure§ti, astazi 30 Decembrie 1947. 

ss. Mihai R. 


xoxoxoxox 


(Extrase din Tratatul de Pace de la Paris, 10 februarie 1947) : 

Partea a II«a. 

Clauze politice . 

Articolul 3. 

(*) - changes 


141 





Transf ormarile dintre 1946 §i 1952 


Rominia va lua toate masurile necesare pentru a asigura 
tuturor persoanelor bucurindu-se de jurisdic^ia^sa, fara 
distincfie de rasa, de sex, de limba sau de religie, exerci- 
^iul drepturilor omului §i al liberta^ilor fundamentale, 
inclusiv libertatea de exprimare a gindului, libertatea presei 
§i de a publica, libertatea cultului, libertatea de opinie §1 
de intrunire.• 


Articolul 5. 

Rominia care, conform Conventiei de Armisti^iu, a luat. 
masuri in vederea dizolvarii tuturor organizafiilor politice, 
militare sau paramilitare de tip fascist existente pe teri- 
toriul romin, ca §i toate celelalte organizafii facind o 
propaganda ostila Uniunii Sovietice sau contra tuturor 
Nafiunilor Unite, se angajeaza a nu tolera in viitor existenta 
§i activitatea organizafiilor de aceasta natura, care au ca 
scop privarea poporului de drepturile sale democratice. 

Clauzele militare , navale $i aeriene . 

Secfia I. 

Articolul II. 

Armamentele terestre, maritime §i aeriene §i fortifica- 
fiile vor fi strict limitate in a§a maniera ca sa raspunda 
necesitafilor de natura interioara §i apararii locale a fronti- 
erelor. Conform dispozifiilor de mai jos, Rominia este 
autorizata sa pastreze forfe armate nedepa§ind: 

a) Pentru armate de uscat, inclusiv granicerii, un 
efectiv de 120.000 de oameni; 

b) Pentru artileria de aparare antiaeriana, un efectiv 
de 5.000 de oameni; 

c) Pentru marina, un efectiv de 5.000 de oameni §i un 
tonaj total de 15.000 de tone; 

d) Pentru aviafia militara, inclusiv aeronautica 
navala §i avioanele de rezerva, 150 de avioane dintre care cel 
mult 100 pot fi avioane de lupta §i un efectiv total de 8.000 
de oameni. Rominia nu va putea poseda, nici achizifiona 
avioane socotite in mod esen^ial ca bombardiere §i dispunind 
de dispozitive interioare pentru transport de bombe. 

Aceste efective vor cuprinde f in fiecare caz, personalul 
de comanda, unitafile combatante §i serviciile lor. 


142 




Transformarile dintre 1946 §i 1952 


Articolul 12. 

Personalul armatei, al marinei §i al aviafiei romine 
depa§ind efectivele autorizate in fiecare caz dupa termenii 
articolului 11, va fi licenfiat in timp de §ase luni, ince- 
pind de la intrarea in vigoare a Tratatului prezent. 

Articolul '13. 

Nici o forma de instrucfie militara, navala sau aeriana, 
in sensul articolului 11, nu se va da persoanelor nefacind 
parte din armata, din marina sau din aviafia romina. 

Articolul 14. 

Rominia nu va poseda, nu va fabrica §i nici nu va experi- 
menta nici o arma atomica, nici un proiectil automotor sau 
dirijat, nici vreun dispozitiv intrebuinfat pentru lansarea 
acestor proiectile (altele decit torpile facind parte din 
armamentul normal al navelor autorizate prin prezentul Tratat), 
nici o mina marina sau torpila funcfionind pe baza de mecanism 
cu influenza, nici o torpila umana, nici un submarin sau alte 
vase submersibile nici o vedeta(*) de lansat torpile, nici un 
fel de tip specializat de vas de asalt. 

Articolul 20. 

1. Prizonierii de razboi romini vor fi repatria^i cit mai 
curind posibil, conform aranjamentelor incheiate intre fie¬ 
care Putere care define ace§ti prizonieri §i Rominia. 

2. Toate cheltuielile, inclusiv cheltuielile de hrana 
necesare pentru transferarea prizonierilor de razboi romini 
de la centrele de repatriere respective, alese de Guvernul 
Puterii Aliate sau Asociate interesate, pina la locul de 
intrare pe teritoriul romin, vor fi in sarcina Guvernului 
romin. 


(*) PT boat 


143 



Transf ormarile dintre 1946 §i 1952 


Teme. 


I. Va rog sa scriefi o compozitie asupra unuia din urmatoare- 
le subiecte: 

Cum a eliminat guvernul comunist opozifia din Rominia? 

Ce pirobleme economice a cauzat inflafia §i cum a 
incercat sa rezolve guvernul comunist problema? 

Care erau cauzele infla£iei? Care erau rezultatele 
ei? 

II. (Text: Extras din n O evaluare a politicii externe a 
Rominiei", de Wayne S. Vucinich, profesor de istorie la 
universitatea Stanford): 


Relafiile Republicii Populare Romine cu Statele Unite au 
fost incordate. Asta se datore§te faptului ca rominii au 
insultat diplomafii americani, acuzindu-i de acte de spionaj 
§i intriga impotriva R.P.R. Din aprilie 1949, Statele Unite 
§i Marea Britanie, in repetate rinduri, au protestat impo¬ 
triva vaditelor violari de catre romini a paragrafelor cu 
privire la drepturile omului §i a altor prevederi ale tra- 
tatului de pace. Marea Britanie deasemenea a protestat. 
Natiunile Unite au votat o mofiune prin care au condamnat 
Rominia. in 1950, biroul de informatii al Statelor Unite 
precum §i toate consulatele americane din Bucure§ti au fost 
inchise §i corpul diploma tic,al Statelor Unite a fost redus 
la 6 persoane. Pentru un timp, relafiile diplomatice intre 
cele doua fari au fost suspendate §i in 1952, cetafenilor 
americani li s-a interzis dreptul de a calatori in Rominia. 
Guvernul american a socotit necesar sa ia masuri de retali- 
ere: anume, de a limita dreptul de calatorie a diplomafilor 
romini in Statele Unite din cauza masurilor asemanatoare 
impuse diplomafilor americani in R.P.R. In 1953, Statele 
Unite a oprit distribuirea in Statele Unite a unor publica^ii 
romine§ti, aceasta fiind iara§i o masura de retaliere. 

In 12 martie 1956, guvernul Statelor Unite a confiscat 
13.000.000 de dolari in aur rominesc, inghetat in Statele 
Unite dinainte de razboiul al doilea mondial, a§teptind 
rezolvarea revendicarilor americane de 88,500.000 de dolari 
pentru pagube de razboi §i nafionalizarea proprieta^ilor 
americane in terenele petrolifere de la Ploie§ti. Cu toate 
ca dreptul de a calatori in R.P.R. s-a acordat din nou in 
octombrie 1955 §i Statele Unite au restabilit legaturile 


144 


Transformarile dintre 1946 §i 1952 


diplomatice cu R.P.R. — suspendate in 1951 ~~ rela^iile 
dintre cele doua ^ari sunt orice, numai de prietenie nu. 


a) Va rog sa traduce^i textul de mai sus. 

b) Va rog sa fi^i pregati^i sa vorbi^i in clasa despre 
textul de mai sus. 

c) Va rog sa vorbi^i la magnetofon despre conditiile 
care au dus la incordarea rela^iilor dintre R.P.R. 

§i Statele Unite. 

d) Va rog sa scrie^i o compozi£ie despre conditiile care 
au dus la incordarea relatiilor dintre R.P.R. §i 
Statele Unite. 


145 


Transformarile dintre 1946 §i 


1952 


Vocabular. 


alcatui (a), -iesc, -it 

to make up, put together 

anticipa (a), -ez, -at 

to anticipate 

bursa, burse 

s tock-ma rke t 
stock exchange 

bursa neagra 

black market 

complot, -uri 

plot 

contraventie, -fii 

contravention 

datori (a), -esc, -it 

to owe 

datori (a se se --re§te, 

to owe to, be caused by 

devastare, -tari 

devas ta tion 

disident, -a; -fi, -te 

dissident 

egala (a), -ez, -at 

to equal 

incadra (a), -ez, -at 

to frame; fit 

legaliza (a), -ez, -at 

to legalize 

jaf, -uri 

plunder 

livra (a), -ez, -at 

to deliver 

mina de lucru 

labor (force) 

moneda, -de 

coin; currency 

moneta, -te 

currency 

nafionaliza (a), -ez, -at 

to nationalize 

nesalariat, -a; -fi, -te 

unsalaried 

oscila (a), -ez, -at 

to oscillate 

redacta (a), -ez, -at 
restringe (a), -string, -strins 

to write, word, draft 

to restrain 

rob, roaba; robi, roabe 

slave 

rubla, -le 

ruble (Russian currency) 

salariat, -a; -fi, -te 

salaried 

saraci (a), -esc, -it 

to impoverish 

socoti (a), -esc, -it 

to reckon; consider 

valuta, -te 

(foreign) currency 

vadit, -a; -fi, -te 

obvious 


146 




Comuni$tii intre ei in 1952. 


147 














IX 

O 

R R 

G E P 
A POR 

N U P O 
I BUG 
Z L L I 



149 






Tabla de materii 


Organizarea Republicii Populare Romine 0 . 151 

A 

Intrebari. 156 

Dialog. 157 

Harta administrative a R.P.R., pe regiuni . 158 

Regiunile Pite§ti, Ploie§ti §i Bucure§ti, cu 

raioanele lor (harta). 159 

Lectura: Extrase din ziarele aparut sub regimul 

comunist. . . c . 160 

Organizarea administra tiva a R.P.R. 163 

Noul regulament al pachetelor pentru R.P.R. 164 

Formular (de completat de c^i care vor sa 

calatoreasca in R,. ,R.). 165 

Teme: Extrase din Statutul P.M.R. 166 

Vocabular. 169 



150 

















Vedere din Moldova. 

Organizarea Republicii Populare Romine . 


Republica Populara Romina este organizata dupa model 
sovietic, Constitufia din 1948-modificata in 1952-descrie 
aceasta organizare. Constitufia din R.P.R. nu este o lege 
fundamentals, cum se infelege in America. Organele executive, 
legislative §i juridice se pot abate dela ea; iar in puterea 
judecatoreasca nu exista organ care sa verifice constitufion- 
alitatea legilor. Deasemenea, trebuie sa finem seama de 
faptul ca exista deosebire intre teorie §i practical hotari*- 
rile partidului comunist sint mai presus de lege. 

Tot controlul aparatului de stat este pus in mina partidu¬ 
lui Muncitoresc Romin, partidul comunist. P.M.R. prezinta 
lista candidafilor in Marea Adunare Nafionala, nume§te membrii 
consiliului de ministri §i in general nume§te membrii in 
comitetele executive din toate domeniile de activitate din 
f ara. 


151 





Organizarea Republicii Populare Romine 


Partidul Muncitoresc Romin este condus de membrii 
Comitetului Central al Partidului Muncitoresc Romin (C.C. al 
P.M.R.). Acest comitet central este imparfit in mai multe 
comitete intre care cele mai puternice sint Biroul Politic §i 
Secretariatul. Biroul Politic determina politica §i inter- 
preteaza marxismul iar, Secretariatul formeaza comitetul 
executiv §i duce la indeplinire hotaririle Biroului Politic. 

Organizafiilor partidului le sint incredin^ate ducerea la 
indeplinire a hotaririlor partidului §i unele din hotaririle 
guvernului. lt Fiecare aspect al viefii sociale, economice §i 
culturale din regiune, ora§ §i raion trebuie sa fie sub supra- 
vegherea comitetelor regionale, ora§ane§ti sau raionale §i 

comunale 11 . P.M.R. §i organizafiile lui 
joaca un rol dublu: ele due la inde¬ 
plinire hotaririle partidului §i ale 
guvernului. Organele partidului stau 
deasupra organelor guvernamentale. Cu 
excepfia unor speciali§ti indispensabili, 
ca de pilda doctori, ingineri §i savanfi, 
numai membrii partidului sint pu§i in 
locuri de raspundere. Cerinfa cea mai 
importanta a unui membru de partid este 
ascultarea fara §ovaire a ordinelor pri- 
mite. 


Din economia reperist&: 
Lista abona^ilor tele- 
fonici ar trebui adus& 
la curent. 



-De ce nu aduce^i la 
curent lista abona^ilor 
telefonici? 

-Pentru c& mai sint 
citeva numere corectei..* 


152 





Organizarea Republicii Populare Romine 


Teoretic, Marea Adunare Nationala, formata din deputati 
ale§i numai dintre candidatii unei singure liste, face legile. 

A 

In timpul cind Marea Adunare Nafionala nu este in sesiune, 

Marele Prezidiu al Republicii emite decrete. In aceasta pri~ 
vinta, are pu£in de spus: ea doar le confirma. Nu s-a 
intimplat nici un caz, in R.P.R. sau in adunarea echivalenta 
din U.R.S.S., in care Marea Adunare Na^ionala sa respinga un 

A 

decret emis de Marele Prezidiu. In realitate, Marea Adunare 
Nationala este numai o §tampila a hotaririlor partidului 
comunist. 

Consiliul de Mini§tri, format din membrii partidului, 
este organul executiv al statului. Cu toate acestea, el are 

voie sa ia hotariri cu putere de lege §i s£ aea ordine pe 

Din economia reperist&: 

tara; in plus, ia m&suri economice, formu- Unii vinz&tori din magazi- 

nele de alimentare nu res- 

leaza politica externa (identica cu cea 


pect& regulile de igien&. 


a Rusiei), controleaza armata §i are 
multe alte atributii politice §i adminis¬ 
trative. 

Drepturile ceta.-£ene§ti au disparut. 

Nu exista libertatea presei: tot ce este 
publicat §i imprimat trebuie intii aprobat. 
Daca e critica in presa, este indreptata 
numai impotriva functionarilor marun^i §i 
niciodata impotriva P.M.R. Numai P.M.R. 



»Te rog, dac& se poate, 
f&r& „min& de ajutor M . 


§i organizatiile aprobate de el au dreptul de a se intruni 


153 


















Organizarea Republicii Populare Romine 

Libertatea cuvintului a disparut: orice vorba impotriva 
regimului sau in favoarea inamicilor poate aduce condamnarea 
de la 5 la 25 de ani inchisoare §i confiscarea averii. Chiar 
§i dreptul de ff a lucra” este violat de comuni§ti: nu se da 
lucru celor banuiti de f| conceptii burgheze". Muncitorilor li 
se cer ore de f| munca voluntara” in preajma multor sarbatori 
comuniste, comemorari, If intreceri socialiste” etc. 

Administrate locala este condusa de Sfaturile Populare 
regionale, raionale sau ora§ene§ti, comunale sau chiar pe 
cartiere. Ele au atributii locale: buget, conditii sanitare, 
paza bunurilor ob§te§ti §i publice etc. Teoretic, hotaririle 
Sfaturilor Populare sint duse la indeplinire de Comitetele 
Executive. In realitate insa, Comitetele 

Din economia reperist&: 
Fabrica de mobile lf Progresul M 
din Ploie^ti face mobilfc din 
lemn ud, din care cauz& — la 
uscat — mobila crap&. 


Ministerul de interne este insarcinat 

cu securitatea intern^.. Sub conducerea 

lui se gasesc Trupele de Securitate §i El: Nu se simte copilul bine? 

Ea: Nu, dulapul!... 

Militia. Militia Populara are in general 



Executive, cu membri din P.M.R., au 
toata puterea §i au functiunea dubla 
de organ administrativ §i organ al 
P.M.R. Sfaturile Populare au mai mult 
rol consultativ. 

A 

In agricultura exista o presiune 
continua de a incadra t^ranimea in 
gospodarii colective. 


154 
















Organizarea Republicii Populare Romine 


atributiile obi§nuite ale politiei, plus controlul asupra 
calatoriilor §i schimbarilor de domiciliu. Trupele de securi- 
tate au atribu^ii, similare plus functiunile politice dintr-un 
stat totalitar: controlul politic al ceta^enilor. D.G.S.P. 
(Directoratul General al Securita^ii Poporului) este poli^ia 
secreta a regimului comunist §i are misiunea de a apara 
regimul de spionaj, sabotaj, contrarevolutie, opozi^ie precum 
§i organizarea contraspionajului §i supravegherea membrilor 
partidului. Aceasta organizatie poli^ieneasca este cea mai 
temuta §i mai nemiloasa. 

Armata este organizata dupa model sovietic §i este 
inzestrata cu echipament rusesc. Conducerea muncii de partid 
in armata se infaptuie§te prin Direcfia Superioara Politica 
a Armatei, care depinde de C.C. al P.M.R. 

Arti§tii §i scriitorii sint obligati 
sa urmeze indrumarile partidului. Opere- 
le care se inspirS” din ff realitatea 
socialista" primesc premii. 

In rezumat, R.P.R. este un stat 
totalitar, sub control strict politienesc, 
in serviciul imperialismului rusesc. 


Condi^ii constatat® in 
hotelurile din B.P.R. 



-Dar eu unde o s& dorm? 
-Mai este un loc liber 
ling& mine ... 


155 









Organizarea Republicii Populare Romine 


fntrebari : 

1. Dupa ce model este organizat! Republica Popular! 

Romina? 

2. Este constitute din R.P.R. o lege fundamental! cum 
se intelege in America? De ce? 

3„ in mina cui este controlul aparatului de stat? 

4. Ce face acest P.'M.R.? 

5. Ce comitete cuno§ti in C.C. al P.M.R.? 

6. Caror organizatii le sunt incredintate ducerea la 
indeplinire a hotaririlor partidului? 

7. Ce aspecte ale vietii romine§ti trebuie, dupa P.M.R., 
sa fie sub supravegherea comitetelor comuniste? 

8. Care este cerinfa cea mai important! a unui membru de 
partid? 

9. Teoretic, cine face legile? 

10. Practic, cine face legile? 

11. Din cine este format Consiliul de Mini§tri? 

12. Ce atributii are Consiliul de Mini§tri? 

13. Ce s-a intimplat in R.P.R. cu drepturile cet!tene§ti? 

14. De ce nu exist! libertatea presei? 

15. Ce organizatii au dreptul de a se intruni? 

16. Ce s-a intimplat cu libertatea cuvintului? 

17. Ce se intimpl! cu cei care vorbesc impotriva regimului? 

18. Ce se intimpl! in preajma unor s!rb!tori comuniste? 

19. Ce este o M intrecere socialist!"? 

20. Ce sunt Sfaturile Populare? 

21. Ce atributii au Sfaturile Populare? 

22. Ce organe au puteri mai mari: Sfaturile Populare sau 
Comitetele Executive? 

23. Ce minister este ins!rcinat cu securitatea intern!? 

24. Ce ins!rcin!ri are Militia? 

25. Ce ins!rcin!ri au trupele din Securitate? 

26. Ce este D.G.S.P.-ul (Directoratul General al 
Securit!tii Poporului)? 

27. Care este organizatia politieneasc! cea mai temut! §i 
mai nemiloas!? 

28. Cum este organizat! §i echipat! armata din R.P.R.? 

29. Pot scriitorii §i arti§tii s! se exprime liber? 

30. In rezumat, ce fel de stat este R.P.R.? 


156 



Organizarea Republicii Populare Romine 


Dialog . 


In mina cui este acrm aparatul de stat? 

Aparatul de stat este in mina Partidului Muncitoresc Romin 

Cum este organizat P.M.R.? 

Comitetul Central al partidului conduce toate activita^ile 
in regiuni, raioane §i comune sunt comitete locale. 

Sint comitetele acestea independente? 

Nu, ele executa fara §ovaire toate ordinele primite de sus 

Are vreo putere Marea Adunare Populara? 

Practic, nu. Ea este numai o §tampila a Marelui Prezidiu. 

Pot cetafenii vota cu cine vreau ei? 

Pot vota numai pentru listele de candidafi propu§i de 

P.M.R. 

Atunci nu exista drepturi cetafane§ti! 

Nu. Drepturile ceta^ene§ti au disparut. 

Ce se intimpla cu cei care critica regimul? 

Pot fi pedepsiti pina la 25 de ani inchisoare §i 
confiscarea averii. 

Exista administrate locala? 

Da. Sfaturile Populare se ingrijesc de problemele locale. 

Cum controleaza P.M.R. aceste sfaturi populare? 

Le controleaza prin Comitetele Executive, formate din 
membri numifi de P.M.R. 

A 

In rezumat, ce fel de stat este R.P.R? 

R.P.R. este un stat totalitar, sub control strict 
polifi enesc > serviciul imperialismului rusesc. 


157 



Horta administrative! 


Organizarea Republicii Populare Romine 



158 









Regiunile Pite§ti, Ploie§ti §i Bucure§ti 
cu raioanele lor. 




159 












Organizarea Republicii Populare Romine 


Lectura: (Urmatoarele articole sunt extrase din ziarele aparute 

sub regimul comunist §i ele indica stari de fapte diti 
R.P.R. ) 

NOTE 

Un serviciu de informare neinformat. 


Pentru a realiza o convorbire telefonicS in ora§ul Craiova, 
de multe ori pierzi mai mult timp decit daca te-ai deplasa pe 
jos la fata locului. 

Vrei sa dai de pilda un telefon la sectia comerciala a 
sfatului popular ora§enesc. Consulti lista abonatilor tele- 
fonici §i formezi numarul: 3206. De la celalalt capat iti 
raspunde glasul iritat al unui tovaras: 

- Sectia comerciala? 

- Nu,tovara^e! 

Indignat formezi 03 §i intrebi telefonista de la informatii- 

- Formafi 2196, ifi raspunde ea. 

In sf£r§it, incerci sa-i urmezi sfatul. Dar nu este a§a de 
u§or. Mai ales daca ax nenorocul sa vorbe§ti de la un telefon 
public. Treaba asta te costa multe monede de 25 de bani. 

Pentru ca cel de la 2196 nici nu raspunde macar, ci doar ridica 
§i trinte§te la loc receptorul. Totu§i insi§ti. In cele din 
urma, un glas gros ifi raspunde insolent: Aici nu este nici o 
secfie comerciala. 

Nu-fi mai ramine altceva de facut decit sa o iei pe jos 
pina la secfia comerciala pentru a afla ca numarul de telefon nu 
este nici 3206, nici 2196 ci 1848. Si asta nu este singurul caz 
Ce are de spus oficiul ora§enesc de exploatare T. T. Craiova 
despre exactitatea celor inscrise pe lista abonatilor telefonici 

Corespund cerintelor? 

Localitatea Faurei, in afara de faptul ca este re§edinta 
de raion unde-§i au sediul o serie de organe locale de partid 
§i de stat, este in acela§i timp §i un important nod de cale 
ferata. Zilnic pe aici tree, vin §i pleaca un numar important 
de trenuri, cu mii de calatori. 

Daca vrei sa mergi la un restaurant, in aceasta localitate 
prea multe nu ai de ales. Intre restaurantul garii, care este 
administrat de C.F.R., §i restaurantele cooperative! din comuna 
(sa nu mai vorbim de cel din spatele garii) nu exista aproape 
nici o deosebire in ce priveste ordinea §i igiena care ar tre- 
bui sa existe intr-o unitate’de alimentatie publica. 


160 





Organizarea Republicii Populare Romine 


Rezistente... 

Din motive bine intemeiate(*), in cartierul Floreasca, ince- 
pind de la blocurile muncitore§ti §i pina la §oseaua Stefan cel 
Mare se schimba voltajul curentului electric §i anume: din 120 
w cit era pina acum, in 220 w. Cu toate ca aceasta operafie de 
proporfii mari se afla inca in curs de desfa§urare, pina in 
prezent pe o porfiune din Calea Floreasca §i pe strazile adia- 
cente lucrarile au fost terminate. Spre a se evita eventuale(**) 
deranjamente §i ca sa-i scuteasca(***) pe cetafeni de neplaceri, 
I.R.E.B. a anunfat din timp, in scris, pe cei interesafi sa-§i 
adapteze becurile §i toate aparatele la noul voltaj. 

Acest lucru, in aparenfa destul de simplu, practic s-a do- 
vedit a fi foarte complicat §i ca atare(**** (*****) ) greu de rezolvat. 

Sa vedem de ce. Pornind la schimbarea transformatoarelor, re- 
zistenfelor §.a.m.d., cetafenii s-au lovit de o piedica. Capi- 
tala avind in general voltajul de 120 w., rezistenfele §i 
transformatoarele de 220 w. lipsesc cu desavir§ire(***★*). 

In scrisoarea adresata redacfiei 5 un grup de cetafeni dintre 
cei in cauza, pun urmatoarea intrebare: Cind s-a luat masura 
de schimbare a voltajului curentului electric>de ce nu s-a pre- 
vazut §i aprovizionarea magazinelor de specialitate cu aceste 
produse electrice? 

0 intrebare §i totodata o cerinfa justificata careia I.R.E.B.- 
ul in colaborare cu secfia comerciala a sfatului popular al 
Capitalei trebuie sa-i gaseasca de urgenfa un raspuns. 

Surprize neplacute. 

Zilele trecute pe linia 81 circula un troleibus M buclu- 
ca§ M (******) : fiecare calator care urea in el era supus unor 
senzafii neplacute §i nea§teptate. Indiferent pe ce punea mina — 
bara, u§a etc.-— se curenta. Se curenta chiar §i prin simpla 
atingere a scarii cu piciorul. Erau scutifi de aceasta surpriza 
doar cei care aveau incalfaminte de cauciuc. 

Este lesne de inchipuit ca la fiecare stafie calatorii noi 
vociferau §i i§i exprimau nemulfumirea. Fafa de acestea §oferul 
ma§inii (cu nr. 4048) se grabea sa-i lini§teasca: 

- Nu-i nimic, la fel pafifi §i la coborire. Apoi ridea 
incinta t. 

Nu §tim de ce putea fi atit de vesel cind se §tia §i el 
vinovat pentru ca a plecat in cursa cu o ma§ina defecta. Dar, 


(*) - well founded 

(**) - probable 

(***) _ to spare 

(****) - as such 

(*****) _ completely 
(****•*•*) _ troublesome 


161 





Organizarea Republicii Populare Romine 


deoarece cazul 
deficients s-a 
fie rezolvata, 
pentru a evita 


nu e izolat §i dat fiind faptul ca despre aceasta 
mai scris in coloanele ziarului, fara ca ea sa 
cerem conducerii I.T.B. sa ia de urgenfa masuri 
repetarea unor asemenea cazuri. 


0 propunere . 

A 

In ultima vreme, prin grija sfatului popular al Capitalei 
s-a trecut la asfaltarea §i refacerea unor strazi ca Banu Manta, 
Petru Maior, Splaiul Independenfei, Uranus, Panselelor, etc. 

Sint strazi insa care i§i a§teapta cam de mult rindul pe lista 
t| ref acerilor**. Este vorba, de pilda, de §oseaua Giule§ti. Pe 
o distanfa de circa 2 km, intre statiile de tramvai 9 Mai §i 
Frasin asfaltul s-a spart, facind loc gropilor §i ingreunind(*) 
astfel circulafia trecatorilor. De refacere are nevoie §i str. 
P. Poni, deteriorata in urma lucrarilor de construcfii de aci y 
trotuarele de pe calea Grivifei -- in deosebi porfiunea dintre 
Gara de Nord §i str. Popa Tatu — Calea Vacare§ti §i alte 
strazi. Sfatul Popular al Capitalei ar trebui sa-§i indrepte 
atenfia §i asupra acestor artere de circulate, mai ales ca — 
in majoritatea cazurilor — e vorba doar de refacerea unor 
porfiuni de strazi §i trotuare. 


(*) ~ hampering 


162 




Organ!zarca administrative a R.P.R 


Organizarea Republicii Populare Romine 


05 

x 

• 

Oh 

TO 

© 

g 

TO 

N 

•H 

§ 

U) 

G 

o 



<H 


•H 

|© s v <S 

•H 

x> g 

G 

1 G »H 

X> 

i © +3 «H 

a 

P G G 

© 

| B J) JO 

a 

. *r» Oh S 
rH © 

© 

•H £ 

p 

xd p* 

«y 

1 P TO © 

© 

. G TJ P 

S 

1 *H »h ay 

3 

1 N d 4 ) 

G 

© G B 

1 G TO 3 

1 Oh O G 


- 

j- 

p-i 

''C 






a. 






VJ 



Vi 




L 

Ll 





“n 

p-t 

V 






ft 



io 






cv 


LJ 

2 



V. 



© 

V. 

— 

n 

• H. 



£ 

•v 5 


0 



u 

>x 





0 






1 

B 


•H 

t 

1 

fi 



05 


© 

'A 


© 

rH 


05 

X 

Oh 

© 

rH 

TO 


•H 

P 

ay 

© 

C 

0 ) 

o 

15 

o 


ox 

© 

rH 

TO 

G 

o 

■3 

05 

© 

> 

• •H 

0 > hP 

•S g 
g g 

•H w 

HO 

© 4 ) 
05 rH 
<D 

© P 
> © 
*H P 

o o 

© CJ> 

fS iH 

try 

© 

H *H 

© 3 

-P 

© 

-P 


-P 
ay 

© • 

Sti SCO • 

• ay S3 

Oh XO • 

g cu 

O 

© 

•H 

ay 


ay 
© 

g 

,_J © 

a 

o ^ 

°o 

• **H 


*3 


ay -h 
ay 

v 

■as 

C co 
O G 

US 

£<2 

a> 4 ) 
G G 
CO CO 
rH rH 

Bi & 

rH O O 

*H Oh Oh 

-t-i *H *H 

.p* +> 4>* © © 

cO cO <d rH rH 

tq N N 


0 > 

rH © © 
cd H H 
G to co 
G G 
O 3 
♦H 5 
TO O 
G O 


O 

*d> 

a: 

G 


© © 


§ s § 

no no no 

G G G 
O OO co co 


G 

3 

P 

TO 


G 

3 

P 

TO 



163 


Sfaturile Populare Comunale $i Comitetele Executive Coinunale. 

Organ© guvemamentale ca: Armata, Finan^ele, Economia nationals, Politica Extern^ 

Securitatea etc. 
























































Organizarea Republicii Populare Romine 

Noul regulament al pachetelor pentru R.P.R. 

Potrivit noului tarif, se pot trimite marfuri in cantitate de 
25 kg. pe an. Aceasta cantitate poate fi trimisa intr-un singUr 
pachet sau in mai multe pachete. Se admite numai un singur 
pachet de persoana pe luna. Fiecarui destinatar i se intocme§- 
te o lista cu numarul pachetelor primite, cantitatea §i 
confinutul lor. 

(Nota: un dolar: 6 lei. Salariul unui muncitor: intre 300 §i 
800 de lei pe luna.) 

Cantita tea 


Denumirea marfurilor 


Tax a 



admisa 

Caf ea 


120 

lei 

kg. 

2 

kg- 

Ceai 


100 

lei 

kg. 

1/2 kg. 

Termome tre 


8 

lei 

kg- 

1 

buca ta 

Ochelari 


130 

lei 


1 

pereche 

Ochelari de soare 


80 

lei 


1 

pereche 

Perii de dinfi 


5 

lei 


1 

buca ta 

Sapun de toaleta 


15 

lei 

kg. 

2 

kg- 

Foarfeci mari 


100 

lei 


1 

buca ta 

Foarfeci mici 


20 

lei 


1 

bucata 

Lame de ras 


1 

leu 

buc. 

10 

bucafi 

Genfi, po§ete din piele comuna 


600 

lei 

buc. 

1 

buca ta 

Idem piele exotica 


1500 

lei 

buc. 

1 

buca ta 

Ace de cusut cu mina 


3 

lei 

buc. 

1 

duzina 

Ceasuri de masa 


60 

lei 

buc. 

1 

buca ta 

Ceasuri de buzunar, comun 


200 

lei 

buc. 

1 

buca ta 

Ceasuri de mina, metal comun 


600 

lei 

buc. 

1 

buca ta 

Longines, Tellus, Doxa si similare 

1300 

lei 

buc. 

1 

buca ta 

Ciorapi de bumbac 


10 

lei 

per. 

2 

perechi 

Ciorapi matasa naturala 


80 

lei 

per. 

2 

perechi 

Ciorapi barbate§ti 

5, 

15, 40 

lei 

per. 

2 

perechi 

Cravate bumbac, lina 


40 

lei 

buc. 

2 

bucaf i 

Creioane automate de metal 







comun de la 

15 

la 200 

lei 

buc. 

1 

buca ta 

Stilouri de la 

30 

la 500 

lei 

buc. 

1 

bucata 

Pardesie, paltoane confecfii inferioare 80 

lei 

kg. 

1 

buca ta 

Pardesie, paltoane de lina 


200 

lei 

kg. 

1 

buca ta 

Stof e: 







de bumbac inferior 


100 

lei 

kg. 



de bumbac superior 


280 

lei 

kg- 



de lina pentru palton 


350 

lei 

kg. 



Parf umuri 


2500 

lei 

kg- 



Medicamente: numai pentru alimentarea copiilor 

§i P e 

baza de 


refeta. 

Carfi de §tiinfa Liber. 


164 




Organizarea Republicii Populare Romine 


(Formular ce trebuie completat de cei ce vor sa calatoreasca 
in R.P.R.) 


Chestionar 

pentru cetafenii straini care solicita viza de intrare-ie§ire 
§i tranzit prin R.P.R, 

Numele §i pronumele . 

Locul §i data na§terii. 

Cetafenia . 

Domiciliul. 

Profesia §i unde lucreaza .... 

Scopul calatoriei . 

(*)Tara de destinafie . 

Punctul de intrare §i ie§ire din fara . 

Persoanele care inso^esc pe solicitant: 

Numele §i pronumele . 

Data na§terii . 

Gradul de rudenie . 

La cine dore§te sa mearga (Institu^ia sau numele persoanei 

din R.P.R. la care vine: localitatea, strada §i numarul). 

Daca a mai fost in R.P f R. (cind §i unde). 

Felul pa§aportului, autoritatea care 1-a eliberat, nr. §i 
valabilitatea lui. 


Semnatura solicitantului Semnatura §i stampila oficiului. 


Observatiile oficiului. 


(*) - Se completeaza numai de cei ce solicita viza de tranzit. 


165 













Organizarea Republicii Populare Romine 


Teme : 

I. Va rog sa scrieti o compozitie asupra unuia dintre urma- 

toarele subiecte: 

Organizarea Partidului Muncitoresc Romin. 

Organizarea organelor locale administrative. 

De ce se spune ca R.P.R. este un stat totalitar. 

II. (Text: Extras din Statutul P.M.R.): 

35. Comitetul Central al partidului organizeaza Biroul 
Politic pentru conducerea muncii C.C. intre plenare §i Secre- 
tariatul pentru conducerea muncii curente - mai ales pentru 
organizarea controlului executarii hotaririlor partidului §i 
pentru selecfionarea cadrelor. 

36. Comitetul Central al partidului organizeaza Comisia 
controlului de partid de pe linga Comitetul Central. Ea are 
urmatoarele atribufii: 

a) vegheaza la apararea unitafii §i puritafii rindu- 
rilor partidului, controleaza respectarea disciplinei de partid 
§i trage la raspundere pe membrii §i candidafii de partid care 
s-au facut vinovafi de calcarea programului partidului, a 
Statutului sau a liniei politice a partidului, a disciplinei 

de partid sau de stat, de inabu§irea criticii, precum §i pe 
cei care calca regulile moralei de partid (in§elarea partidului, 
necinstea §i nesinceritatea fa^a de partid, impaciuitorismul (*) 
fata de du§manul de clasa, calomnia, birocratismul, depravarea 
in viata personala etc.); 

b) examineaza apelurile impotriva hotaririlor comite- 
telor regionale ale partidului cu privire la excluderea din 
partid §i la aplicarea altor sanctiuni de partid. 

37. Comitetul Central al Partidului Muncitoresc Romin 
conduce intreaga activitate a partidului in intervalul dintre 
congrese; reprezinta partidul in relatiile cu alte partide, 
organizatii, institutii; organizeaza §i conduce diferite 
institutii de partid §i intreprinderi de insemnatate sociala; 
nume§te redactiile organelor centrale care lucreaza sub condu¬ 
cerea §i controlul sau direct §i confirma redactorii §efi ai 
organelor regionale de presa; repartizeaza fortele §i mijloa- 
cele partidului §i administreaza fondurile lui bane§ti. 

Comitetul Central al Partidului Muncitoresc Romin indrumeaza 
activitatea organelor centrale ale puterii de stat §i a organiza- 
tiilor ob§te§ti prin intermediul grupelor de partid din aceste 
organe. 


(*) - appeasement 


166 




Organizarea Republicii Populare Romine 


IX 

Organizatiile de partid din For t ele Armate ale R.P.R. 

^66. Conducerea muncii de partid in Fortele Armate ale R.P.R. 
se infaptuie§te prin Directia Superioara Politica a Armatei, 
care lucreaza cu drepturi de sectie a C.C. al P.M.R. 

Organizatiile de partid din Fortele Armate al R.P.R. 
activeaza pe baza regulamentelor aprobate de C.C. al partidului. 

67. Sefii directiilor politice ale regiunilor militare §i 
ale comandamentelor de arma trebuie sa aiba un stagiu de partid 
de cel putin 5 ani, iar §efii sectiilor politice ale diviziilor 
§i brigazilor - de cel putin 3 ani. 

68. Organele politice din Fortele Armate sint obligate sa 
tina o legatura strinsa cu organele locale de partid prin parti- 
ciparea permanenta a conducatorilor lor la activitatea comite- 
telor de partid. Sefii organelor politice sint obligati sa 
prezinte sistematic comitetelor locale al partidului rapoarte 
asupra muncii politice in unitatile Fortelor Armate. 

X 

Grupele de partid din organele 

pu terii de stat $ i organiza t iile 

de masa, 

69. In scopul infaptuirii rolului conducator al partidului, 
al asigurarii conducerii de catre partid a organizatiilor de 
masa §i a organelor alese ale puterii de stat - la toate congre- 
sele, consfatuirile §i in organele alese al puterii de stat, 

ale organizatiilor sindicale, cooperatiste §i ale celorlalte 
organizatii de masa unde sint cel putin 3 membri de partid, se 
organizeaza grupe de partid. Sarcina acestor grupe de partid 
este de a asigura cre§terea influentei partidului §i promovarea 
politicii sale in rindurile celor fara partid, de a intari 
disciplina de partid §i de stat, de a lupta impotriva biro- 
cratismului, de a antrena masele la lupta pentru realizarea 
sarcinilor trasate de partid, de a controla executarea de catre 
aceste organizatii a hotaririlor partidului §i guvernului. 

Pentru activitatea curenta grupa alege un secretar. 

70. Grupele de partid se subordoneaza organelor de partid 
corespunzatoare: Comitetului Central al partidului, comitetu- 
lui regional, comitetului ora§enesc sau raional. In intreaga 
lor activitate, grupele de partid sint obligate sa se calau- 
zeasca(*) dupa hotaririle organelor conducatoare de partid §i 


(*) - guide 


167 










Organizarea Republicii Populare Romine 


sa le aplice cu strictete. Ele raporteaza organelor conduca 
toare de partid asupra activitatii lor. 


XI 



71. Mijloacele bane§ti ale partidului provin din cotiza 
tiile membrilor §i candidatilor de partid, din veniturile 
intreprinderilor partidului §i din alte incasari. 


a) Va rog sa traduce^i textul de mai sus. 

b) Va rog sa fi^i pregati^i sa vorbi^i in clasa 
despre controlul pe care il are P.M.R. asupra 
organelor de stat. 

c) Va rog sa vorbi^i la magnetofon despre contro¬ 
lul pe care il are P.M.R. asupra organelor de 
stat. 


168 




Organizarea Republicii Populare Romine 


Vocabular. 


ascultare, -tari 
burghez, -a; -i, -e 

cartier, -e 

cerinta, -£e 

cetatenesc, -neasca; -ne§ti 
emite (a), emit, emis 
decret, -e 

imparti (a), impart, imparfit 
indruma (a), -ez, -at 
infaptui, -iesc, -it 
intrecere, -ri 
intrecere socialists, 
nemilos, -loasa; -lo§i, -loase 
opera, -e 

ob§tesc, -teasca,* ob§te§ti 
ora§enesc, -neasca; -ne§ti 
paza, paze 
pilda, pilde 
de pilda 

politienesc, -neasca; -ne§ti 
preajma 

in preajma (plus poss. case) 
premiu, -mii(neuter) 
presus 

mai presus de 
privinta, -te 
in aceasta privin^a 
tine (a), — seama de 
savant, -ti 

sfat popular, sfaturi populare 

§ovaire, -ri 
§tampila, -le 
ulterior, -rioara; 


obedience 

bourgeois (as opposed 
to working-class) 
section of city, of 
town 

requirement 
citizen (adj.) 
to issue 
decree 

to divide; share 
to direct 

to fulfill, to achieve 
contest, race 
speed-up (in industry) 
ruthless 

works, work of art; 

public (adj.), people*s 
city, town (adj.) 
custody, watch (guard) 
parable 
for example 
police (adj.) 

in the eve (of) 
prize 

above 

in this regard, respect 
to take into account 
scientist 
Popular Councils 
(Soviets) 
hesitation 
stamp (seal) 
ulterior (later), (not 
as in "ulterior motives") 


-riori, -rioare 


169 


















































170 









A R 
R O 

A M 





Tabla de materii. 


Taranul romin . 173 

Intrebari. 178 

Dialog. .. 180 

Lectura. 181 

Statistici din Rominia 0 .. 184, 185 

Populatia din R.P.R., recensamintul din 1956. 186 

0 cronologie a evenimentelor din Rominia de la 

venirea lui Groza la putere §i pina in 1958 .... 187 

Guvernele in Rominia incepind din 1918. 193 

Teme. 194 

Vocabular. 196 



172 
















Taranul romin 



y aranul romin . 

Taranii romini sint de fapt M poporul romin”. Ei traiesc 
la sate, lucrindu-§i pamintul lor sau al altora. Inainte, ei 
i§i faceau singuri mai toate obiectele necesare: incal-fcaminte, 
imbracaminte, unelte de lucru, locuin^a etc. Numai in secolul 
al XX-lea au inceput sa~§i cumpere produse industriale §i sa 
depinda de ele. 

Dupa razboiul intii mondial, guvernul a impar^it taranilor 
pamint: cam 5 hectare pentru fiecare taran cap de familie. 
Intre cele doua razboaie, %aranii au facut progrese remarca- 
bile: §i~au construit locuin^e mai bune, §i~au trimis copiii 
la universita£i §i au inceput sa adopte metode noi de cultura. 
In ciuda faptului ca Rominia era o \ara. agricola, guvernele 


173 









din aceasta perioada nu 
interesat prea mult de ' 
toate ca li se recuno§t< 
insemnatatea sociala §i 
politica. 


colectivizarea 


actual urmare§te 


taranimii prin 
infiintarea gospodariil* 


Taranul romin 


Guvernul comunist 



colective, asemanatoare * / [/ —-—L — • ^ 

colhozurilor ruse§ti. S-a 

inceput prin exproprierea mo§iilor de peste 50 de hectare. 

Dupa expropriere, t^ ran ii au fost impartiti trei categorii: 


a) tarani saraci, care aveau sub 2 hectare 

b) \arani mijloca§i, care aveau sub 5 hectare 

c) M chiaburii”, care aveau peste 5 hectare. 


La inceput, prin presiuni de tot felul, guvernul a indemnat 
§i silit pe ^arani, mai ales pe cei mijloca§i, sa intre in 
gospodariile agricole colective. Apoi s-au facut legi aspre 
prin care chiaburii erau obligati sa plateasca impozite mari 
§i li s-au fixat cote exagerate pe care trebuiau sa le predea 
statului. Neindeplinirea acestor obligatii aducea acuzatia 
de It sabotaj economic” cu condamnarea t a *anului §i confiscarea 
averii lui. 


174 










Taranul romin 


In gospodariile agricole 
colective, taranii contribuie, cu 
mici exceptii, cu tot pamintul lor, cu 
toate vitele lor §i cu toate uneltele 
lor. Gospodaria agricolS colectiv& 
plate§te statului impozite, preda 
statului cota obligatorie la pretul 
stabilit de stat §i plate§te Sta- 
fciunii de Ma§ini §i Tractoare (S.M.T.) 
pentru serviciile ei. Ce ramine 
dupa aceste pla^i se imparte tarani- 
lor din gospodaria colectiva, dupa 
numarul §i felul orelor de lucru prestate. Pentru a fi indre~ 
pta^it la imparti-ea produselor, taranul trebuie sa lucreze cel 
putin 80 de zile de lucru pe an. 

Gospodariilor colective nu le place sa ia in sinul lor 
tarani fara pamint; pe de alta parte, ele pot sa dea afara 
orice taran, fara sa-i restituie pamintul, vitele sau uneltele. 

Chiaburii, adica taranii a§a-zi§i bogati, nu sint primiti 
in gospodariile colective. Ei sint cei mai asupriti deoarece 
trebuie sa plateascS impozite mari §i sa predea statului cote 
exagerate. Se duce o campanie activa de ura impotriva lor §i 
se urmare§te cu tarie desfiintarea proprietatii agrare indivi- 
duale, considerata de comuni§ti ca o forma de capitalism rural. 

La treierat, un reprezentant al statului sta linga batoza 



175 




T&ranul romin 

§i determina cantitatea de cereale care trebuie predata sta- 
tului. 

Pe linga gospodariile agricole colective mai sint gospodarii 

agricole de stat §i 
intovara§iri. 

in gospodariile agri- 
p cole de stat, to^i 
W lucratorii sint salariati 
^ ai statului, statul fiind 
proprietar. 

A . 

Intovara§irile agri¬ 
cole, teoretic, sint 
temporare* De obicei, ele preced formarea de gospodarii 

A 

agricole colective, In aceste intovara§iri, produsele recoltate 
se impart nu dupa numarul orelor de lucru sau felul lucrului 
prestat, ci in propor^ie cu pamintul cu care s-a contribuit la 
intovara§ire. 

Colectivizarea a inceput in 1947. Din cauza ca ^aranii au 
rezistat cu tarie §i din cauza productiei agricole scazute, 
guvernul a iasat-o mai incet cu colectivizarea for^ata. Spre 
deosebire de ceilal^i sateli^i ai Rusiei, in Rominia procesul 
de colectivizare a agriculturii merge foarte incet. Aceasta 
se datore§te unor caracteristici ale taranului romin; dragostei 
lui fat& de pamint, tradi^iei, individualismului lui, senti- 
mentului lui religios §i con§tintei lui na^ionale. Taranul 



176 



Taranul romin 


socote§te comunismul un produs strain de neamul rominesc. 

Comuni§tii considera agricultura ca o parte a n industriei M ; 
adica o ramura de integrare in producfia economica a farii. 

Cele mai mari jertfe insa se fac in domeniul industriei grele, 
care incearca sa se incadreze in blocul rusesc §i aceasta se 
face in detrimentul satisfacerii piefii interne cu bunuri de 
consum. Rominia contribuie cu petrol, cu cuno§tinfe tecnice 
in domeniul exploatarii petrolului §i cu materii prime. 

Situatia este grea pentru cei care nu pot gasi lucru, 
pentruca ei nu pot cumpara nimic la pre^uri accesibile §i nu 
pot trai cum se cuvine. Cei care au fost condamnafi din 
motive politic-e sau economice sint elimina^i din Jt cimpul munciiff 
Ei pot fi oricind aresta^i §i trimi§i in lagare de munca forfata 
Din cauza regimului comunist, mul^i romini au nazuit §i 


nazuiesc sa paraseasca ^ara. Foarte 
pu^ini reu§esc in planurile lor. Cei 
care au avut norocul sa ajunga in 
strainatate s«au stabilit in Europa 
de Vest, Statele-Unite, Canada, 
America de Sud §i unii in Australia. 

0 buna parte din evreii din R.P.R. 
au reu§it sa emigreze in Israel. 


Din problemele regimului: 
Unii tractorigti folosesc 
tractoarele pentru scopuri 
personale. 


Refugiatii due lupta anticomunista 
prin diferite organizatii §i prin 

a 

presa din exil. In ultimul timp, 




177 











Taranul romin 
v 

guvernul comunist din Bucure§ti da voie turi§tilor sa viziteze 

C 

fara, insa cu anumite condifii stabilite in prealabil. 


Intrebari 


1 , 

2 . 

3. 

4. 

5. 

6 . 

7. 


Ce sint faranii? 

Cum traiau ei inainte? 

Cam cit pamint a imparfit guvernul fiecarui faran dupa 
razboiul intii mondial? 

Ce fel de progrese au facut faranii dupa razboiul intii 
mondial? 

Ce urmare§te guvernul comunist? 

Cine sint faranii saraci §i faranii mijloca§i? 


Cine sint ..chiaburii”? 


Din economia reperistA: 
C&rucioarele livrate dc 
cooperativa lf Micii Meta- 
lurgigti" sunt defect©• 



-Asta e plin de defectel 
-Ei, ^i cel Copilul e 
mic, nu-$i d& seamal.... 


8 . 

9. 

10 . 

11 . 

12 . 


13. 


14. 

15. 

16. 

17. 

18. 

19. 

20 . 


Ce legi s-au facut impotriva 
chiaburilor? 

Cu ce trebuie sa contribuie faranii 
la gospodariile colective? 

Ce cheltuieli au gospodariile 
colective? 

Ce se imparte faranilor? 

Ce crezi ca se intimpla daca nu 
ramin produse agricole dupa ce 
se preda statului cota? 

Le place gospodariilor colective 
sa ia in sinul lor farani fara 
pamint? De ce crezi ca nu? 

Ce categorie de farani sint 
asuprifi? 

Cum sint chiaburii asuprifi? 

Cine sta linga batoza, la 
treierat? De ce? 

Ce sint gospodariile agricole 
de stat? 

Ce sint intovara§irile? 

De ce a mers incet colectivizarea? 
Care este situafia acelor care 
nu pot gasi de lucru? 


178 











Taranul romin 




Intrebari : (continued) 

21. Care este situa^ia acelor care au tost condamnati 
din motive politice sau economice? 

22. Ce nazuiesc mul^i romini? 

23. Cum infati§eaza refugia£ii situa^ia din R.P.R.? 

24. Da guvernul romin voie turi§tilor sa viziteze 

R.P.R.? 

25. Care crezi ca sint conditiile pe care le pune 
guvernul din R.P.R.? 


Din problemele regimului: 
Unii cet&^eni apeleazS la 
Intreprinderea raional& de 
construc^ii repara^ii pen- 
tru repara^ii mici pe care 
le-ar putea face singurl. 



-Si &§tia de la I.R.C.R., 
care nu vin odat& s&Hni 
pun& ochiul la geami.... 


179 
















Taranul romin 
y 


Dialog . 


Cine formeaza majoritatea poporului romin? 

Majoritatea poporului romin o formeaza \a.r anii. 

Cind au facut ei progrese remarcabile? 

Ei au facut progrese remarcabile dupa razboiul intii 
mondial. 

Ce urm£re§te guvernul comunist de acum? 

Guvernul urmare§te colectivizarea ■fcaranimii. 

Cum se urmare§te colectivizarea? 

Prin faptul ca iiindeamna§i sile§te pe tarani sa intre 
in gospodarii colective. 

Cu ce contribuie taranul? 

Taranul contribuie cu p&mintul, vitele §i uneltele lui. 

Ce cheltuieli are gospodSria colectivS? 

Gospodaria colectiva piate§te impozite statului, piate§te 
Statiei de Ma§ini §i Tractoare, §i preda cotele obligatorii. 

Cum este piatit taranul? 

jaranii, impart intre ei produsele gospodSriei care rSmin 
dupa plata cheltuielilor. 

Cum merge colectivizarea in R.P.R.? 

Colectivizarea merge foarte incet, din cauza rezistentei 
taranului romin. 


180 





Taranul romin 

I 

Lee tura : 

(Extrase din presa straina despre starile din R.P.R.): 

SABOTAREA A DOUA SL£PURI SOVIETICE 

Wetzlaer Neue Zeitung din 16 iulie relateaza ca aproape de 
Braila, pe Dunare, au fost de curind aruncate in aer dou& §le- 
puri sovietice, in urma exploziei unor mine. Slepurile erau 
in drum de la Or§ova spre Rusia §i erau incarcate cu materiale 
radioac tive. 

Autorita^ile presupun ca autorii sabotajului trebuiesc 
cauta^i intre cei 3000 de lucratori, detinuti politici, supu§i 
la munca fortata la digul(*) Giurgiu-Braila. 

Din cauza pericolului de radiatie a materialelor, atit 
pescuitul, cit §i transporturile in §i pe apele Dunarii intre 
locul exploziei §i Gurile Dunarei, sunt periclitate(**). 

n ROMAN 11 N-AU VACANTA*’ 

Abendzeitung din 17 iulie confirma ca ff 750.000 de elevi in 
virsta de 10-18 ani sunt obligati sa lucreze in decursul vacan- 
telor in fabrici sau la ferme de Stat. Cei ce nu se vor 
prezenta de buna voie vor avea greutati la redeschiderea 
§colilor. Prima greutate: cine i§i petrece vacan^a altfel nu 
mai este admis la cursurile noului an §colar. n 

tf TINERETUL IN DEMOCRATIILE POPULARE" 

Ziarul Basler Nachrichten din 24 iulie 1959, sub titlul de 
mai sus, arata, cu date amanun^ite §i cifre oficiale, ca in 
R.P.R. regimul a inceput deja in anul trecut sa recruteze 
printre tineret miini de lucru gratuite. De atunci, R.P.R. a 
devenit un cimp de munca fortata, in care intreg poporul tre- 
buie sa-§i ofere Statului timpul liber fara vreo recompensa. 

f| REZISTENTA IN EUROPA DE EST" 

Sub acest titlu, ziarul Frankishe Tagespost (Nurnberg) 
din 10 februarie relateaza ca Ministrul de Interne Staicu a 
calificat militia R.P.R., cu ocazia serbarii.existentei de 10 
ani, tf ca victima du§manilor noii ordine socialiste n , ceeace 
adaogS gazeta, M confirma persistenta mi§carilor de rezisten- 
ta din Tara**. 


(*) - dike 

(**) - periled 


181 




Jaranul romin 


MUNCA fortatX 

Industriekurier (Duseldorf), din 12 februarie, constats ca 
R.P.R.-ul este atit de inapoiat in privinta modernizarii rete- 
lei de §osele, incit mijloacele disponibile pentru asigurarea 
executarei aces tor lucrari sunt cu totul insuficiente. Din 
aceasta cauza au fost organizate a§a-numite tf brigazi voluntare*' 
prin care populafia este obligata sa execute lucrarile ne- 
cesare. Numai in regiunea Constanta s-ar fi reparat, pe 
aceasta cale, §osele de peste 800 km. §i 40 poduri. 

n PRJEMIATA STATULUI PEDEPSITX DE PARTID” 

Sub acest titlu ziarul NEUE PRESSE din 2 aprilie scrie 
urmatoarele: 

La §edin^a Uniunei Scriitorilor din R.P.R., secretarul, 
Mihai Beniuc, a constatat ca scriitorii romini au devenit 
revizioni§ti. Ei s-ar fi ridicat in operele lor contra 
doctrinelor de partid, iar cele mai multe reviste ar fi pier- 
dut orientarea politica corecta, dind publicitate larga unor 
pareri du§manoase partidului. Dupa relatarile lui Beniuc ? ar 
fi fost pedepsifi 12 scriitori romini. Intre ei se afla 
scriitoarea Ana Novae, careia i s'a decernat(*) un premiu de 
Stat, §i alfi scriitori de origine germana ca: Alfred Sperber, 
O.W. Cizek §i Paul Schuster. 

Revista M Viafa Romineasca n a fost admonestata pentru 
tendinfe existenfialiste, iar revista maghiara M Utunk n ar fi 
fost suspendata. 

S-au luat masuri ca nici o carte scrisa de autori romini 
sa nu mai fie tiparita pina dupa completa reorganizare a 
Uniunei Scriitorilor. 

NOI CONFISCARI DE PAMANT IN R.P.R. 

New York Herald Tribune din 30 martie 1959 publica §tirea 
difuzata de Radio Moscova ca; in fara M colectivele agricole 
au fost autorizate sa preia toate paminturile ce mai erau 
inca in posesia elementelor ’capitaliste’, care intrebuinfau 
mina de lucru platita in bani sau in natura." Un alt mijloc 
de a mari suprafefele colectivelor §i a extermina proprieta- 
tea individuals faraneasca. 


(*) - awarded 


182 



Taranul romin 


RECOLTE MARI, INSA PUTINA BUCURIE" 

Deutsche Zeitung din 28 februarie face sub acest titlu o 
trecere generala in revista a colectivizarei agricole din 
farile captive. Se constata unele progrese facute in ceeace 
prive§te colectivizarea suprafefelor, fara a se da detalii 
asupra situafiei din Polonia §i Ungaria. Se arata cu cifre 
progresul facut in aceasta privinfa in R.P.R. sub presiunea 
diferitelor abuzuri comise de regim §i a tacticilor intre- 
buinfate pentru a obliga faranimea sa renunfe a mai rezista 
la socializarea lotului familiar. Gazeta subliniaza ca, in 
ciuda tuturor avantajelor ce se ofera de Guvern unitafilor 
socialiste, totu§i, in ultimii doi ani, abia s’au putut 
infiinfa 125 de colective agricole noi. Asupra recoltei anu- 
lui trecut din R.P.R., gazeta insa nu pare a avea informafii 
de talia te. 


REZISTENTA DIN MUNTII BUCOVINEI 

i » 

Esslinger Zeitung din 10 martie scrie pe larg despre 
luptele ce continua sa se dea in Carpafii Bucovinei de parti- 
zanii romini §i ucrainieni, despre premiile de 3000-10.000 
lei ce se dau de guvernul R.P.R. denunfatorilor, precum §i 
despre tactica intrebuinfata de partizani pentru a infrunta 
asalturile administrafiei comuniste cit §i ale forfelor arma- 
te. Se afirma in mod precis ca rezistenfa aceasta comuna, 
in lupta pe viafa §i pe moarte, ar fi reu§it sa reduca mult 
abuzurile comise de autoritafi §i de agenfii partidului 
comunist. 


183 


Taranul romin 
> 


Statistici din Rominia 


Rata de cre$tere a popula t iei pe mia de locuitori. 


Anii 

Na talita tea 

Mortalita tea 

Cre§tere 

1901-10 

35,0 39,8 

25.8 

14,0 

1911-19 

41,4 38,0 

29.2 

9,8 

1920-29 

40,6 36,5 

22.8 

13,7 

1930-39 

35,8 31,9 

20.0 

11,9 

1940-49 

38,0 22,8 

18.8 

4,0 


Natalitatea s i mortalitatea in comparatie cu alte t ari. 


Tara 

» 

1935-39 

1952 

Na tali-1 
ta tea 

Mortali- 
ta tea 

Na tali¬ 
ta tea 

Mortali¬ 
ta tea 

Bulgaria 

24,2 

13,9 

23,2 

11,2 

Rominia 

30,2 

19,6 

24,0 

11,7 

Polonia 

23,4 

14,0 

30,7 

11,2 

Ungaria 

20,2 

14,3 

18, 8 

10,5 

Italia 

23,2 

13,8 

17,8 

10,0 

Germania de Vest 

19,3 

11,9 

15,7 

10,3 


Cit trebuie sa munceasca un romin in 1955 , pentru : 


1 

kg. de carne de vita. 

4 

ore 


12 

minute 

1 

kg. de carne de pore 

5 

ore 

§i 

29 

minute 

1 

litru de lapte 




37 

minute 

1 

kg. de piine alba 

2 

ore 


15 

minute 

1 

kg. de piine neagra 

1 

ora 

§i 

6 

minute 

o 

pereche de ghete barbate§ti 

77 

ore 

§i 

46 

minute 

0 

pereche de pantofi de dama 

62 

ore 

§i 

13 

minute 


184 





























Taranul romin 


Statistici din Rominia. 


Impar t irea pg.mintului : 



1921 

1945 

Hectare distribuite t^ranilor 

Numarul beneficiarilor 

Media pe beneficiar 

5.811.827 

1.393.353 

4,17 

1.058.000 

660.000 

1,64 


Gospodariile colective : 


Anul 

Numarul 

Mii de 
hec tare 

Procentaj 
din supra- 
fata arabila 

Numarul 
f amiliilor 
(aprox.) 

1949 

56 

15 

0,1 

4.000 

1950 

1.027 

277 

2,0 

68.000 

1951 

1.089 

279 

2,0 

75.000 

1952 

1.795 

737 

5,2 

165.000 

1953 

1.997 

827 

5,7 

169.000 

1954 

2.070 

881 

6,1 

179.000 

1955 

2.097 

957 

6,7 

183.000 


Distribu t ia Populatiei: 



Populate 
urbana: 

Popula^ia 
rurala: 

Anul 

Populatia 

Numarul 

% 

Numarul 

% 

1930 

18.052.900 

3.632.200 

20.1 

14.420.700 

79.9 

1948 

15.872.600 

3.713.100 

23.4 

12 159.500 

76. 6 

1953 

16.490.000 

5.742.000 

34.8 

10.758.000 

65.2 

11956 

17.489.794 

5. 475.427 

31.3 

12.014.367 

68.7 


185 











































(Rezultatul recens&mintului populate! din 21 febraarie 1956) 


Taranul 

» _____ 


romin 


o o 
n c+ 
C (» 


Romin& 


MaghiarS. 


German^ 


Rus& 


Sirb&, 

croat&, 

slov©n& 


Idi§ 


T&tarfi 


Buigar& 


Alt© limbi 
§i nede- 
clarat© 


u -3 
o o 

■d 

c s» 


Romin! 


Maghiari 


Germani 


Errei 


Ucraineni 


Sirbi, cro- 
^ a^i, 8loveni 


Rufi 


T&tari 


Turci 


Bulgari 


Alt© natio¬ 
nality! §i 
n©d©clarat© 




186 


POPULA T IA R.P.R» PUPA NA T IONALITATE 

















































Taranul romin 


0 cronologie a evenimentelor din Rominia de la 
venirea lui Groza la putere §i pin& in 1958. 


1945 : 


Martie: 

Groza vine la putere. 

Administra^ia romina preia No w rdul Transilvaniei. 
Mihai I semneaza legea de expropriere agrara. 


Mai : 

Se introduc Sovromurile. 

Iulie-august: 

Conferinta de la Potsdam. 

August: 

Mihai cere demisia lui Groza. 

Mihai I refuza sa semneze legile. 

Noiembrie: 

Se produc incidente in fata palatului regal. 

Conferinta de la Moscova. 

Decembrie: 

Vi§inski, Harriman §i Clark Kerr sosesc la Bucure§ti. 

1946 : 

Ianuarie: 

In guvern in.tra doi reprezentanti ai partidelor democrate. 
Februarie: 

Statele Unite §i Anglia recunosc, in mod conditional, 
guvernul Groza. 


Mai : 

Conferinta celor Patru Mari Puteri, la Viena, declara nul 
Dictatul de la Viena. 

Noiembrie: 

Se ti n alegeri generale; guvernul a falsificat rezultatele. 
Se formeaza un nou guvern. 

Decembrie: 

Se intrune§te noul parlament. 


187 




Taranul romin 


1947 : 

Februarie: 

Se semneaza Tratatul de Pace de la Paris. 

Iulie: 

Rominia anun^a ca refuza sa ia parte la consfatuirea 
privind planul Marshall. 

Inflatia ajunge la culme. 

Partidul nafional-taranesc este dizolvat. 

August: 

Iuliu Maniu §i alti conducatori national-tarani§ti sint 
arestati. 

Se face reforma monetara. 

Septembrie: 

Se introduc cartele(*) de imbracaminte §i alimente. 

Oc tombrie: 

incepe procesul lui Iuliu Maniu. 

Noiembrie: 

Ana Pauker devine ministru de externe. 

Maniu §i colaboratorii lui sint condamna^i la munca 
silnica pe viata., precum §i la al^i termeni de inchi- 
soare. 

Se reorganizeaza sistemul juridic. 

Decembrie: 

Se deschide prima pravalie de stat. 

Se dizolva Comisia Aliata de Control. 

Regele Mihai I abdica. 

1948 : 

Ianuarie: 

I.C. Parhon devine primul pre§edinte al Republicii Populare 
Romine. 

Februarie: 

Se incheie la Moscova un tratat de asistenta reciproca cu 
Rusia. 

Partidul comunist §i partidul socialist formeaza Partidul 
Muncitoresc Romin. 

P.M.R., Frontul Plugarilor §i Uniunea Populara Maghiara 
formeaza Frontul Democrat Popular. 


(*) cartela - ration card 


188 





1948: (continued) 


Aprilie: 

Se aproba noua constitute. 

Iunie: 

Cominformul se muta de la Belgrad la Bucure§ti. 

Se nafionalizeaza intreprinderile -industriale, miniere, §i 
de transport, precum §i toate bancile §i societatile de 
asigurari. 

Se exclude Jugoslavia din Cominform. 

August: 

Se reorganizeaza invafamintul. (*) 

Noiembrie: 

Se nationalizeaza spitalele particulare, sanatoriile §i 
salile de cinematograf. 

Decembrie: 

Se desfiin^eaza. biserica greco-catolica. 

1949: 


Ianuarie : 

Marea Adunare Na^ionala aproba legea organizarii consiliilor 
populare. 


Mar tie : 

incepe colectivizarea agriculturii. 

Aprilie: 

Se infiin^eaza Uniunea Tineretului Muncitoresc (U. T.M.), 
front comunist. 

Se nafionalizeaza farmaciile, laboratoarele medicale. 
1950 : 

Februarie: 

Se dezvolta mai mult Sovromurile. 

Martie : 

Guvernul romin cere inchiderea Birourilor de Informafii 
ale Statelor Unite §i Angliei. 

Se fac schimbari in guvern. 


(*)- vezi paginile 30, 31. 


189 






Taranul romin 

7 


1950: (continued) 

Aprilie: 

Se nafionalizeaza toate casele particulare cu excepfia. 

acelora aparfinind meseria§ilor, liberilor profesioni§ti, 
intelectualilor §i pensionarilor. 

Septembrie: 

Se creeaza noi diviziuni administrafive.(*) 

Se face o noua lege electorala. 

Decembrie: 

Se fin alegeri, cu candidafi propu§i numai de comuni§ti. 

1951 : 

Septembrie: 

Incep procese impotriva M spionilor, comploti§tilor §i 
tradatorilor”. 

1952 : 

Ianuarie: 

Intra in vigoare o noua reforma monetara. 

Mar tie : 

Vasile Luca, ministru de finance, este dat afara. 

Mai: 

Se anunfa ca Ana Pauker a fost eliminata din Biroul Politic 
§i secretariatul partidului, iar Vasile Luca §i Teohari 
Georgescu au fost eliminafi din Comitetul Central al 
Partidului. 

Iunie : 

Petru Groza devine pre§edinte al R.P.R.; Gh. Gheorghiu-Dej 
devine prim-ministru. 

Se reorganizeaza sistemul judiciar. 

Septembrie: 

Se introduce o noua lege electorala. 

Noiembrie: 

Guvernul anunfa ca la aceste alegeri din noiembrie, blocul 
comunist a intrunit 98.4 la suta din voturi! 


(*) - vezi pagina 158 


190 






Taranul romin 


1953 : 

Ianuarie: 

Se reorganizeaza cabinetul. 

Mai: 

Se adopta noile statute ale gospodariilor colective. 
1954: 


Aprilie: 

Patra§canu condamnat la moarte pentru M complot cu agenfi 
straini". 

Sep tembrie: 

Uniunea Sovietica i§i vinde jumatatea de interes din 
Sovromuri (excepfie: Sovrom-Petrol). 

Vasile Luca este condamnat la inchisoare pe viafa. 

Decembrie: 

Se desfiinfeaza cartelele. 

1955 : 

Rebruarie : 

Un grup de romini ocupa cladirea legafiei romine din 
Berna, Elvefia. 

Septembrie: 

Sesiunea plenara a C.C. al P.M.R.(b) (*) alege pe 

Gheorghe Gheorghiu-Dej ca prim-secretar al C.C. §i I. 
Chi§inevschi ca secretar. 

Oc tombrie: 

Se fac schimbari in Consiliul de Mini§tri. 

Decembrie : 

R.P.R. este admisa in Organizatia Natiunilor Unite. 

Se publica statului P.M.R. 

1956 : 

Februarie: 

Se face recensamintuK**) populafiei (17.489.794 locuitori). 
Mar tie : 

Se fin alegeri pentru Sfaturile Populare. 

Gheorghe Gheorghiu-De j face o critica u§oara lui Stalin §i 
in acela§i fimp ii subliniaza M meritele n . 

"(*) Comitetul Central al Partidului Muncitoresc Romin 
(bol§evie) (**) - census. 


191 







Taranul romin 


1957: 


Iulie: _ 

Se anunta ca exploatarea petrolului a sporit cu 125% in. 
comparable cu producbia de dinainte de razboi. 70% din 
petrol este exportat. 

Rominia se ofera sa faca cumparaturi din Statele Unite, 
intrebuinbind fondurile bane§ti inghebate in America. 

August: 

Tito §i Hru§ciov se intilnesc in Rominia. 

1958 : 

Ianuarie: 

Petru Groza moare. Ion Gheorghe Maurer devine Pre§edinte. 

Februarie: 

Rominia se ofera sa cumpere bunuri din Statele Unite in 
valoare de 100.000.000 de dolari, insa Departamentul de 
Stat refuza cererea. 


Mai: 

Guvernul incepe lupta impotriva n crimei economice". M Crima 
economica este pedepsita cu moartea, ca §i ff activitabile 
revolubionare 11 , anumej exprimarea simpatiei pentru ^arile 
din Vest sau Iugoslavia. 


192 




GUVERNELE in ROMANIA 
incepind din 1918 


Taranul romin 


A. MARGHILOMAN. 

G-ral COANDA. 

Ion BRATIANU. 

G-ral VAITOIANU. 

VAIDA-VOEVOD. 

G-ral AVERESCU. 

Take IONESCU. 

Ion BRATIANU. 

G-ral AVERESCU. 

Ion BRATIANU. 

Vintila BRATIANU.... 

Iuliu MANIU. 

G. MIRONESCU. 

Iuliu MANIU. 

G. MIRONESCU. 

N. IORGA. 

VAIDA-VOEVOD. 

Iuliu MANIU. 

I. DUCA. 

G. TATARASCU. 

Octavian GOGA. 

MIRON CRISTEA. 

Armand CALINESCU.... 
G-ral ARGESIANU. 

c. argetioAnu. 

G. TATARASCU. 

Ion GIGURTU. 

G-ral ANTONESCU. 

G-ral SANATESCU. 

G-ral RADESCU. 


(Guverne comuniste): 

Petre GROZA . 

Gh. GHEORGHIU-DEJ... 
Chivu STOICA. 


Pre§edintii din R.P. 

I.C. PARHON. 

Petre GROZA. 

I.G. MAURER. 


Oc tombrie 

1918 

Noembrie 

1918 

Septembrie 

1919 

Oc tombrie 

1919 

Mar tie 

1920 

Decembrie 

1921 

Decembrie 

1921 

Mai 

1926 

Iunie 

1927 

Noembrie 

1927 

Noembrie 

1928 

Iunie 

1930 

Iunie 

1930 

Oc tombrie 

1930 

Aprilie 

1931 

Iunie 

1932 

Ianuarie 

1933 

Noembrie 

1933 

Ianuarie 

1934 

Decembrie 

1937 

Februarie 

1938 

Februarie 

1939 

Septembrie 

1939 

Septembrie 

1939 

Noembrie 

1939 

Iulie 

1940 

Septembrie 

1940 

August 

1944 

Decembrie 

1944 

Martie 

1945 

Februarie 

1952 

Oc tombrie 

1955 


Ianuarie 

1948 

Februarie 

1952 

Ianuarie 

1958 


- 

Oc tombrie 

1918 

- 

Noembrie 

1918 

- 

Septembrie 

1919 

- 

Oc tombrie 

1919 

- 

Mar tie 

1920 

- 

Decembrie 

1921 

- 

Decembrie 

1921 

- 

Mai 

1926 

- 

Iunie 

1927 

- 

Noembrie 

1927 

- 

Noembrie 

1928 

- 

Iunie 

1930 

- 

Iunie 

1930 

- 

Oc tombrie 

1930 

- 

Aprilie 

1931 

- 

Iunie 

1932 

- 

Oc tombrie 

1932 

- 

Noembrie 

1933 

- 

Decembrie 

1933 

- 

Decembrie 

1937 

- 

Februarie 

1938 

- 

Februarie 

1939 

- 

Septembrie 

1939 

- 

Septembrie 

1939 

- 

Noembrie 

1939 

- 

Iulie 

1940 

- 

Septembrie 

1940 

- 

Augus t 

1944 

- 

Decembrie 

1944 

— 

Mar tie 

1945 


Februarie 

1952 

- 

Oc tombrie 

1955 


- Februarie 1952 

- Ianuarie 1958 


193 





































Taranul romin 


Teme. 


I. Va rog sa scriefi o compozifie asupra unuia dintre urma- 
toarele subiecte: 

Taranul romin. 

j 

Conditiile de trai ale faranului romin intre 
cele doua razboaie mondiale. 

Cum traiesc faranii din gospodariile colective. 

Ce fel pe presiuni pun comuni§tii pe faranii 
independent! pentru a-i sili sa intre in 
gospodaria colectiva? 

II. Text extras din: „Cloudy Rumanian Survey”, Economist , 

3 septembrie 1955, pagina 782.) 


Vorbirea lui Gheorghe Gheorghiu-Dej a dezamagit pe toti §i 
n-a lamurit nimic. Raportul lui asupra economiei ar fi fost 
cu atit mai important cu cit se gase§te la sfir§itul primului 
plan cincinal §i la inceputul celui de-al doilea. Insa in 
discutarea primului plan, Gheorghiu-Dej a recurs(*) la practica 
stalinista de a cita procentaje fara a se referi la cifre de 
baza; singura lui precizare cu privire la noul plan a fost 
aceea ca el se va baza pe cel vechi §i ca este acum in pre- 
gatire. 

Insa chiar §i declarafiile destul de precaute ale lui 
Gheorghiu-Dej arata ca industralizarea t^rii s-a facut cu mult 
mai multa greutate §i cu un pref mai ridicat. Dupa Gheorghiu- 
Dej, 57,7 la suta din fondul de investifii, nu 51,4 la suta, a 
fost alocat industriei; industria grea a inghifit aproape 
jum§.tate din toate investifiile economice §i social-culturale, 
nu numai 42 la suta, cit fusese prevazut. Aceasta sugereaza 
c£ in ciuda declaratiilor lui Gheorghiu-Dej cum ca M s-a produs 
o cantitate sporita de bunuri de consum” de cind s«a introdus 
ff noul curs”, acum doi ani, industria bunurilor de consum n-a 
primit nici m&car cei 9 la suta prev&zuti in program. El a 
mai admis deasemenea c& ff capacitatea industriei siderurgice(**) 
incS. nu asigurS. aprovizionarea cu metal necesara ramurii de 
constructii de ma§ini”; cS ,.s-a rSmas in urm& in industriile 
de otel, carbune §i materiale de construcfie”; ca deasemenea 
au fost tf pierderi serioase” datorita aprovizionarii insufi- 
ciente cu materiale tehnice in multe intreprinderi”. El a 


(*) - to resort(to) 

(**)-steel (adj.) 


194 





Taranul romin 


mai spus ca reducerea cheltuielilor de produc^ie este o 
tt sarcina majora 1 *. 

Numai pentru produc^ia de petrol Gheorghiu-Dej a dat cifre 
concrete — §i nu este surprinz&tor, de vreme ce acest sector 
al industries., in care s-a varsat pina la 26,4 la sut& din 
fondul de investifii, pare a fi singurul in care s-a infaptuit 
vreun succes. in cursul anului curent se vor produce peste 
10 milioane §i .jum£tate de^tone de petrol, producfie record 
atit in perioadele de dinainte de razboi cit §i de dupa razboi, 
cu toate ca este sub cele 11 milioane de tone proiectate de 
Gheorghiu-Dej acum doi ani. Este semnificativ faptul ca, 
dupa Agerpress, trei sferturi din producfia actuala se extrage 
din noile terene petrolifere din Moldova, Valea Prahovei, 

Pite§ti §i 01 tenia. 

Singurele cifre concrete pe care le da Gheorghiu-Dej 
privesc agricultura. El afirma ca sint 5.600 de gospodarii 
colective §i intovara§iri, cam 2.700 de asociafii temporare 
§i cam 3.200 de cooperative pentru cre§terea oilor. El a 
afirmat ca aproape 26 la suta din suprafafa arabila este in 
n sectorul socialist al agriculturii. insa de vreme ce 
obiectivul a fost dublarea socializarii suprafe^ei arabile 
pina in 1955, aceasta cifra, chiar daca presupunem ca nu este 
umflata, arata ca colectivizarea n-a avut succesul dorit. 
E§ecul se datore§te rezistenfei pasive farane§ti precum §i 
neputin^aC*) regimului de a aproviziona taranii cu ma§ini 
agricole suficiente. Nu sint mai mult de 220 de Stafiuni de 
Tractoare §i Ma§ini (S.M. T.) in loc de cele 428 din plan; §i 
cifrele contradictorii citate de Gheorghiu-Dej §i de alte 
statistici in ultimii ani arunca o umbra de indoiala asupra 
cifrei de 29.500 de tractoare (a cite 15 cai-putere fiecare) 
pe care le citeaza prim-ministrul romin in ultimUlsau raport. 

a) Va rog sa traducefi textul de mai sus. 

b) Va rog sa vorbifi la magnetofon despre condi- 
fiile pe care le descrie Gheorghe Gheorghiu-Dej. 

c) Va rog sa descriefi la magnetofon condifiile 
pe care vrea sa le ascunda Gheorghe Gheorghiu- 
De j. 

d) Va rog sa scrieti o compozitie despre condifiile 
pe care nu le pomene§te Gheorghe Gheorghiu-Dej 
in raportul sau. 


(*) - inability, impotency 


195 



Taranul romin 

•) 


Vocabular. 


actual, -a; -i, -e 
asupri (a), -esc, -it 
batoza, -ze 

bun de consum, -uri de consum 
chiabur, -ri 
colhoz, -uri 

cuveni (a se --), se cuvine, -it 
deosebire 

spre deosebire de 
expropriere, -ri 
indrepta^it, -a; -£i, ~te (la) 
infati§a (a), -ez, -at 
insemnatate, -ta^i 
intovara§ire, -ri 
intunecat, -a; -fi, -te 
mijloca§, -a; -i, -e 
nazui (a), -iese, -it 
neam, -uri 

presta (a), -ez, -at (lucru) 
sin, -i 

a fi in sinul (cuiva) 
a lua in sinul (cuiva) 

tarie, -rii 

treiera (a), treiier, -at 
ura, uri 
prealabil 
in prealabil 


present(*) 
to suppress 
threshing machine 
consumer goods 
rich (independent) peasant 
kolkhoz (Russian 
collective farm) 
to be proper 
dif f erence 
as opposed to 
expropria tion 
entitled (to) 
to present, appear 
importance 

partnership (agricultural) 

dark 

middle 

to endeavor 

people, nation 

relative 

to do (work) 

breast 

to be in (organizations) 
to take into (organiza¬ 
tions) 

strength 
to thresh 
hate 

advance (adj.) 
in advance 


(*) - not used in the past, as in: he was actually sick; or: 
the actual situation was ... 


196 
























■ 


. 












INDEX 


ACADEMIA ROMfNA 4 
AMERICA vezi STATELE UNITE 
ANGLIA 24, 32, 33, 43, 52, 53, 54, 55, 
57, 7L. 88 , 95, 104, 114, 189 
ANTONESCU Ion 6, 25, 27, 39, 42, 53, 
54, 193 

ARDEAL vezi TRANSILVANIA 
ARGE$ANU G-ral 32, 193 
ARGETOIANU Constantin 32, 193 
ARMISTITIUL de la Moscova 43, 62, 74- 
79, 92 

ATLEE Clemens 60, 104 
AUSTIN Warren 112 
A VERESCU G-ral 193 
BANAT,(pe hart&) 21; 23 
BASARABIA, (pe hart&) 21; 23, 24, 25, 
27, 40, 43, 154 
BERRJ ftirton T. 88 
BODNARAS Endl 103 
BRANNEN Barry 62, 92 
BRATIANU C.I.C. 27, 133 
BRATIANU Ion 193 
BRATIANU VintilA 193 
BUCOVINA,(pe hart&) 21; 24, 40, 43, 54 
HJCURESTI 3 - 7 , (hart&) 8 - 9 ; 11, (pre- 
*uri) 11; 42, 43, 92 
BULGARIA 23, 25, 53, 54, 62, 95, 96, 
v 104, 185 

CALINESCU Armand 32, 193 
CAROL II 6 , 21, 24, 25, 27, 39, 53 
CEHOSLOVACIA 23, 24, 33, 60, 67, (cam- 
pania din —, hart&) 73 
C.F.R. 14 
CHIABURI 174. 175 
CHI?INEVSKI Liuba 191 
CHURCHILL Winston 53, 54, 57, 59, 86 , 
95 _ 

COANDA G-ral 193 
COMINFOHM 189 

COMISIA ALIATA DE CONTROL 43, 78, 92, 
188 


COMITET EXECUTIV 154, 163 
COMITETUL CENTRAL AL PARTIDULUI MUN- 
CITORESC ROMlN 152, 155, 163, (in 
statut) 166 

COMUNIST (Partidul) 68 , 87, 92, 93, 

103 , 120 , (in statut) 166 ; 188; 
vezi §i P#MoR. 

CCNSILIUL DE MINISTRI 153, 163 
CONSTITUTE ROMInIeI 21 
CONSTITuflA R.P.R. 151, 189 
CRISTEA Miron 193 
CRISANA, (pe hart£) 21 

cuzA I.C. 32 

D.G.S.P. vezi DIRECTORATUL GENERAL 
al securitAtii POPORULUI 
DICTATUL de la Viena 25, 27, 53, 78, 

104, 187 * 

DIRECTORATUL GENERAL AL SECURITATII 

POPORULUI 155 _ 9 

DIRECTIA SUPERIOARA A AT?MAT*I 155, 167 
DlMBOVITA 6 

DOBROGEA, (pe hartfi 21); 23, 25, 53 
DUCA I.G. 32, 193 
EDEN 95 

ESTONIA 57; vezi TARILE BALTICE 
EVREI 22, 177, 186 ' 

EXPROPRIEREA 173, 174, 185 
FINLANDA 52, 54 
FRANTA 24, 33, 52, 53, 59 
FRONTUL DEMOCRAT POPULAR 134, 188 
FRONTUL PLUGARILOR 134, 188 
GARDA DE FIER 23, 39, 54 
GtEORGESCU Teohari 138 
GERMAN, vezi GERMANIA 
GERMANIA 24, 39, 40, 42, 52, 53, 55, 
58, 59, 60, 67; veizi ? i CRONOLO- 
GIA RAZBOILUI AL DOILEA MONDIAL 
52 - 61 ; (teritorii ocupate de —) 

46 

GHEORCHIU-DEJ Gheorghe 86 , 103, 134, 
190, 191, 193, 194, 195, 196 


198 




GIGURTU Ion 32, 193 
GOGA Octavian 32, 193 
GOSPODARII AGRICOLE COLECTIVE 175, 176 
l£2, v 18L, 185, 195 
GOSPODARII AGRICOLE DE STAT 176 
GRECIA 24, 53, 54 58, 59, 95, 96 
GRECO-CATOLICA (biserica) 134, 189 
GROZA Petra 89, 103-7, 126, 134, 187, 
190, 192, 193 

HARRIMAN Averrell 95, 106, 1S7 
HITLER 42, 54, 59 
HOOVER Herbert 32 
HRUSCIOV 192 

IAL^A (Conferin^a de la —) 86, 96, 

111 

INFLATIA 136, 137, 188 

IONESCU Take 193 

IORGA Nicolae 32, 193 

ITALIA 53, 54,57, 185 

IUGOSLAVIA, vezi Jugoslavia 

!NTOVM§IRI AGRICOLE 176, 194 

xNTELEGEREA BALCANICA (hartA) 23; 24, 

iNVATAMiNTUL (pin& in 1948) 30; (dupA 
1948) 31; 189 

JAPONIA 54, 55, 58, 59, 60, 61 
JUGOSLAVIA 23, 24, 33, 54, 58, 62, 95, 
189, 192 

KERR Sir Clark 106, 189 
LEGIONAR, vezi GARDA DE FIER 
LETONIA, vezi TARILE BALTICE 
LIBERAL (Partidul), vezi NATIONAL- 
LIBERAL (Partidul) 

LIGA NATIUNILOR 33, 52 
LITUANli, vezi 'JARILE BALTICE 
LUCA Vasile 93, 103, 138, 190, 191 
MAGHIARI, vezi UNGURI 
MARAMURES (pe hartA) 21 
MAREA ADUNARE NATION ALA 153, 163, 

189 

MAREA BRITAN IE, vezi ANGLIA 

MARELE PREZIDIU 153, 163 

MARGHILOMAN Alexandra 193 

MARKHAM Rueben 121 

MANIU Iuliu 27, 120, 133, 188, 193 

MAURER I 0 G. 192, 193 

MICA iN^ELECERE (hartA) 23; 24, 33 


MIHAI I 39, 42, 68 , 87 , 88 , 89, 104, 
113, 134, 141, 187, 188 
MILITIA 154,,155, 181 
MIRONESCU Ion 193 
MOLDOVA (pe hartA) 21 
MOLOTOV 52, 95, 111 
MUNTENIA (pe hartA) 21 
MUSSOLINI 33, 59 

NATIONAL-LIBERAL (Partidul) 23, 68, 
120, 126 l 128 

NATIONAL-TARANESC (Partidul) 23 , 68, 
120, 126, 126, 188 
NORDUL BUCOVINEI, vezi BUCOVINA 
OLTENIA (pe hartA) 21; 194 
OoN e U a , vezi ORGANIZATIA NATIUNILOR 
UNITE 

OPERA DE STAT 4, 42 
ORCHESTRA FILARMONICA 4 
ORGANIZATIA NATIUNILOR UNITE 59, 112, 
(admiterea R’.P.R* in —) 191 
PARHON I. C. 188, 193 
PARTIDUL MUNCITORESC ROMIN 134, 151-3 
163, (statut) 166; vezi §i COMUNIST 
(Partidul) 

PAUKER Ana 93, 103, 138, 188, 190 
PATRASCANU Lucre^iu 138, 191 
PETRESCU Titel 133 
PETROL 32, 177, 192, 195 
PJM.R-, vezi PARTIDUL MUNCITORESC 
ROMIN 

POLONIA 23, 24, 33, 52, 57, 59, 111 
POTSDAM (Conferin^a de la —) 60, 

104, 187 

RADESCU Nicolae 59, 71, 85-9, 92, 

193 

REFUGIATI 177 

REPUBLICA POPULARA ROMINA 134, 144, 
151-5, (admiterea in O.N.U a —) 
191; vezi §i ROMINIA 
ROMINIA 21-5, 32, 33, (pierderi in 
r&zboi) 43, 67; (popula^ia) 184, 
185, 186; (natalitate si mortali- 
tate) 184; (guvemele din„—) 192> 
vezi §i REPUBLICA POPULARA ROMIN A 
ROOSEVELT 32, 54, 57, 58, 59, 86, 

111 

R.P.R., vezi REPUBLICA POPULARA RO- 
MINA 


199 



HUSIA 23, 24, 25, 32, 33, 40, (Campa¬ 
nia din — 1941-1942, hart&) 41; 42, 
43, 52, 53, 54, 55-60, 62, 88, 95, 
.96 

SANATESCU G-ral 58, 68, 69, 85, 193 
SASI 22 IB6 

SECURITATE (Trupe de —) 154, 155 
SFAT POPULAR 154, 163, 191 
SLOVACIA 53, 59 

SoM.T 0 , vezi STATIUNI DE MASINI $1 
TRACTOARE 

SOCIAL-DEMOCRAT (Partidul) 68, 120 
SOVRQM 104, 135, 187, 189, 191 
STALIN Iosif Visarionovici 57, 58, 59 
60, 67, 86, 95, 96, 104, 111, (cri- 
ticA lui —) 191 
STALINGRAD 47-51, 55, 56 
STATELE UNITE ALE AMERICII 5, 32, 40, 
42, 43, 54, 57-61, 95, 104, 114^ 

189, 192 

STATIUNI DE MARINI SI TRACTOARE 175, 
194 

STOICA Chivu 193 
TARIF VAMAL 164 
TAROM 12, 13 

TATARASCU GHEORGHE 32, 103, 133, 135 
193 

TEATRUL NATIONAL 4, 42 
TITO Broz Iosef 192 
TITULESCU Nicolae 32 
TRANSILVANIA (pe hart A) 21; 23, 25, 

40, 53, 104, 134, 187; vezi ? i 
Dictatul de la Viena) 

TRANSNISTRIA 40 

TRATATUL DE PACE DE LA PARIS 134, 
141-3, 188 

TRUMAN Harry S. 59, 60, 6l, 104 

TUDOR VLADIMIRESCU (Divizia) 69 

TURCIA 24, 52 

tArILE BALTICE 52, 58 

dNGARIA 23, 25, 52, 53, 54, 58, 59, 

(campania din —, hart A) 73 5 95, 

104, 185 
UNGURI 22, 184 

UNIUNEA POPULARA MAGHIARA 134, 188 
UNIUNEA TINERETULUI MUNCITORESC 189 
U.T.M., vezi UNIUNEA TINERETULUI 
MUNCITORESC 


VALDA-VOEVOD 193 
YAITOIANU G-ral 193 
VERSAILLES (Pacea de —) 23 
VISOIANU Constantin 112 
vlsINSKI Andrei 59, 71, 87, 89, 106, 
112, 113, 187 
VUCINICH Waynes 33, 144 
YALTA, vezi IALTA 


200 




Vocabular: 


Romin-englez 


abate (7) 

abuz (4) 
academie (1) 
acorda (2) 
actual (10) 
adera (6) 
administra (3) 
admitere (2) 
afacere (1) 
agita (5) 
aglomerafie (1) 
agrar (5) 
agricultura (2) 
alcatui (8) 
alianta (2) 
aliat (2) 
aliment (6) 
ambasada (1) 
anticipa (8) 
ascultare (9) 
asupri (10) 
afi^ator (5) 

batoza (10) 
bel§ug (1) 
bogafie (2) 
bucure§tean (1) 

bun (6) 

bun de consum (10) 
burghez (9) 
bursa (8) 

bursa neagra (8) 
cadrul (6) 

in cadrul (6) 

in cadrul conferinfei (6) 

cartier (9) 
calca (5) 


ceda (3) 


to go off one’s way; to sweep 
over (like storm, etc.) 
abuse 
academy 
to grant 
present 
to adhere 
to administer 
admittance; admission 
business; affair 
to agitate 

crowd; rush; crowding 
agricultural; land (adj.) 
agriculture 

to make up; put together 

alliance 

ally 

f ood 

embassy 

to anticipate 

obedience 

to suppress 

inciting; mongering; inciter; 
mongerer 

threshing machine 

plenty 

wealth 

inhabitant of Bucharest; pertain¬ 
ing to Bucharest 
goods 

consumer goods 
bourgeois 

stock-market; stock exchange 
black market 

during; at; in 

in the conference; during the 
conf erence 
section of city 

to run (over by car); to break 
(the law); to iron (clothes); 
step on; step; to tread 
to cede; yield 


201 


centraliza (1) 
cerere (4) 
cerinta (9) 
cetafenesc (9) 
cherestea (2) 
chiabur (10) 
cite un (6) 
colhoz (10) 

comisie electorala (7) 
complot (8) 
compromite (4) 


concurs (1) 
conducere (1) 
consfatuire (2), (6) 
conferinfa (2) 
constate (7) 

consulat (1) 
contravenfie (8) 
crapa (5) 

cu toate acestea (3) 
cuceri (3) 
cursa (1) 
cuveni (10) 
datori (8) 
datorita (2) 
decret (9) 
demisie (6) 
demisiona (6) 
denunfa (5) 
deosebire (10) 

spre deosebire de 
desfiinta (2) 
d.evastare (8) 
despagubire (3) 
despagubiri de razboi (3) 
dezarma (4) 
dezlanfui (3) 
dezminfi (4) 
dezvolta (2) 
discurs (1) 
disident (8) 
disponibil (4) 
dispozi^ie (1) 
dovada (7) 
drept (1) 


to centralize 

request; demand; application 

requirement 

citizen (adj.) 

lumber 

rich (independent) peasant 
one (each) 

kolhoz (Russian collective farm) 

election board 

plot 

to compromise (adjust, settle); 
to compromise (expose to risk, 
endanger reputation) 
contest 
leadership 

meeting; conference; council 
conference; lecture 
to determine (facts); to learn 
(facts) 
consulate 
contravention 
to crack 

despite all this 
to conquer 

race; trap; route; line; bus 
to be proper 

to owe; to owe to; be caused by 

due to 

decree 

resignation (from position) 

to resign 

to denounce 

difference 

as opposed to 

to abolish 

devastation 

damage 

war reparations 
to disarm 
to unleash; erupt 
to give the lie to 
to develop 
speach 
dissident 
available 

disposal; disposition; mood 
proof; evidence 
law (study of) 


202 


dreptul de a se intruni (6) 
durata (5) 
egala (8) 
emite (9) 
era sa ... (5) 
erau sa ... (5) 
erau sa piarda (5) 
e§ec (6) 
e§ua (6) 
evreu (2) 

examen de admitere (2) 
expropriere (10) 
expune (1) 
face fata (5) 
facultate (1) 

Facultatea de Litere §i 
Filozofie (1) 
feri (7) 
firesc (2) 
fizica (1) 
fost (3) 
frauda (7) 
garanta (2) 

garda muncitoreasca (5) 
gradinifa (1) 
guvernare (3) 
hotar (2) 
imprima (5) 
influenta (2) 
insinua (7) 
institut (1) 
institutie (1) 
iscali (3) 
iscalire (3) 
imparti (2) 

implini (6) 

impotrivi (6) 
inabu§i (3) 
incadra (8) 
inceta (4) 
incheia (2) 
incheiere (2) 
incordat (7) 
indeletnicire (2) 
indemna (7) 

indrept&tit (10) 


the right to assemble 
duration 
to equal 
to issue 

was about to ... 

were about to ... 

they were about to lose 

failure 

to fail 

Jew 

entrance examination 
expropria tion 
to exhibit; to expose 
to cope with 

faculty; department (school) in 
universities 

Liberal Arts School 

to avoid; get out of the way 

natural 

physics 

former; formerly; ex- 
f raud 

to guarantee 
workers guard 
kindergarten 
administration 
border 

run through press; to print 

to influence 

to insinuate 

institute 

institution 

to sign 

signing 

to share; to divide 

to reach (the age of); to fulfill; 

(time) passed 
to oppose 

to smother; suppress 
to frame; fit 
to cease 
to conclude 

conclusion; completion 
strained; tense 
profession; trade 
to urge 
entitled (to) 


203 


indruma (9) 

infaptui (9) 

infati§a (10) 

infrunta (4) 

inlatura (3) 

inlesni (7) 

inlocui (5) 

insarcina (2) 

insemnatate (10) 

in§ela (5) 

intari (7) 

infelegere (2) 

intimpina (1) 

intocmi (7) 

intovara§ire (10) 

intrecere (9) 

intrecere socialists (9) 

intruni (6) 

intunecat (10) 

invafamint (1) 

inzestra (2) 

jaf (8) 

jefui (4) 

jertfa (3) 

juridic (1) 

la§ (5) 

lamuri (7) 

lealitate (6) 

legaliza (8) 

libertatea cuvintului (6) 
litere §i filozofie (1) 
livra (8) 
local (1) 

lovitura de stat (3) 
luteran (2) 
matematica (1) 
materie prima (2) 
meci (1) 
mijloca§ (10) 
mizerie (1) 
mina de lucru (8) 
mindrie (1) 
moneda (8) 
moneta (8) 
motiv (5) 
mozaic (2) 
munca (2) 


to direct 

to achieve; to fulfill 
to present; appear 
to face (danger) 
to remove 
to facilitate 
to* replace 

to assign; give task; burden 
importance 

to cheat; deceive; to be mistaken 

to strengthen; reinforce 

understanding; agreement 

to meet;greet 

to form; make up; make; 

partnership (agricultural) 

contest; race 

speed-up (in industry) 

to gather; assemble 

dark 

learning 
to equip 
plunder 

to loot; plunder 

sacrifice 

juridical 

coward; cowardly 

to explain; clear up 

loyalty 

to legalize 

freedom of the speech 

to deliver 

restaurant; (public eating, 

drinking, and amusement place) 
coup de*etat 
Lutheran 
ma thema tics 
raw material 
ma tch 
middle 
misery 

labor (force) 
pride 

currency; coin 
currency 

reason (for doing something) 

Jewish 

work 


204 


nationaliza (8) 
nadejde (6) 
nazui (10) 
neam (10) 
nega (4) 
negociere (2) 
negustor (1) 
nemilos (9) 
nesalariat (8) 
nod (3) 

noduri de cai ferate (3) 
ob§tesc (9) 
onomastica (6) 

zi onomastica (6) 
opera (1), (9) 
opereta (1) 
ora§enesc 
ora§el (1) 
oscila (8) 
ostilitate (3) 
pact (2) 

pact de neagresiune (2) 

pa§nic (6) 

patina (1) 

patriarh (2) 

patriarhie (2) 

paza (9) 

pastra (3) 

petrol (2) 

petrolifer (2) 

piesa (1) 

pilda (9) 

de pilda (9) 
politehnica (1) 
polifienesc (9) 
ponegrire (4) 
portofoliu 

ministru fara portofoliu(6) 

prada (4) 
preajma 

in preajma (9) 
prealabil (10) 

in prealabil (10) 
prelua (4) 
premiu (9) 
presta (10) 
prestigiu (6) 


to nationalize 
hope 

to endeavor 

people; nation; relative 

to deny 

negotiation 

businessman; dealer 

ruthless 

unsalaried 

knot 

railroad center 
public (adj.); people*s 

name day 

opera; work of art; works 
operetta 

town (adj.); city 
town; small town 
to oscillate 
hostility 
pact 

pact of non-agression 
peacef ul 
to skate 
Patriarch 
Pa triarchy 

custody; watch (guard) 

to keep; save 

(crude) oil 

oil (adj.) 

play (theater) 

parable 

for example 

polytechnical institute 

police (adj.) 

slander 

minister without department; 

in name only 
to loot; plunder 

in the eve (of) 
advance (adj.) 
in advance 
to take over 
prize 

to do (work) 
prestige 


205 


presus 

mai presus de (9) 
prietenesc (2) 
primejdie (2) 
primejdui (5) 
privi (6) 

in ceea ce prive§te ...(6) 
cu privire la (6) 
privitor la (6) 
in aceasta privinfa (9) 
propriu (1) 
provoca (4) 
publica (1) 

purtator de cuvint (3) 

rapi (7) 

rasturna (4) 

recompense (3) 

recuceri (3) 

redacta (8) 

relua (3) 

restringe (8) 

revista (1) 

risipa (1) 

rob (8) 

rodnic (6) 

romano-catolic (2) 

ros ti(5) 

rubla (8) 

salariat (8) 

sanie (1) 

a se da cu sania (1) 
sarcina (7) 
sas (2) 
savant (9) 
saraci (8) 
savir§i (3) 
scadea (5) 
scop (5) 
scurta (4) 
seama 

de seama (2) 
secol (1) 
secfie de vot (7) 
sezisa (6) 
sfat populat (9) 
sfida (4) 
sili (2) 
sindicat (5) 


above 
f riendly 
danger 
to endanger 

to regard; concern; look at 

as regards ...; as concerns ... 

with regard to 

with regard to 

in this regard, respect 

own 

to challenge; to cause 

to publish 

spokesman 

to abduct; kidnap 

to overthrow 

reward 

to conquer again; reconquer 

to write; work;draft 

to take again; re-take; to resume 

to restrain 

revue 

waste 

slave 

fruitful 

Roman-Ca tholic 

to utter; say; speak 

ruble (Russian currency) 

salaried 

sled 

to go sledding (downhill) 
task; burden 

German (native of Transylvania) 

scientist 

to impoverish 

to commit 

to lower; reduce 

aim; purpose 

to shorten 

important 
century 
voting place 

to announce; warn; make aware 
Popular Councils 
to defy 
to force 
labor union 


206 


sin (10) 

a fi in sinul (cuiva) (10) 

a lua in sinul (cuiva) (10) 
singeros (7) 
soarta (5) 
socoti (8) 
spectacol (1) 
stabili (1) 
stadion (1) 
subvenfiona (1) 

§coala normala (2) 

§coala primara (1) 

§ovaire (9) 

§prif (1) 

§tampila (9) 

§tiinfa (1) 
tarie (10) 
temeinic (6) 
tipari (1) 
tipograf (7) 
tovara§ie (1) 
trasura (1) 
treiera (10) 
trinti (5) 
turburare (4) 

tine (9) (a %ine seama de) 

ulterior (9) 

ultimatum (2) 

unit (2) 

ura (10) 

urma (1) 

urna (7) 

val (7) 

valoare (3) 

valuta (8) 

vadit (8) 

viola (4) 

zdrobi (5) 


breast 

to be in (organizations) 
to take into (organizations) 
bloody 
fate 

to reckon; consider 
spec tacle 
to establish 
stadium 
to subsidize 

teacher’s preparatory school 
primary (grammar) school 
hesitation 

wine drink (wine and soda) 

stamp (seal) 

science 

strength 

solid; fundamental 
to print 
printer 

companionship; partnership 

hansom cab 

to thresh 

to slam (the door) 

disturbance 

to take into account 

ulterior (later) 

ultima turn 

Uniate; united 

ha te 

track; trace 
ballot box 
wave 
value 

(foreign) currency 
obvious 

to violate; rape 
to crush 


207 


Vocabular 


Englez-romin 


abduct (to) 
abolish (to) 
above 
abuse 
academy 
achieve (to) 
adhere (to) 
administer (to) 
administration 
admission 
admittance 
advance (adj.) 

advance (in --) 
affair 

agitate (to) 

agreement 

agricultural 

agriculture 

aim 

alliance 

ally 

announce (to) 
anticipate (to) 
appear (to) 
application 
assemble (to) 

the right to assemble 
assign (to) 
a t 

available 

avoid (to) 

aware (to make —) 

ballot box 

be caused by (to) 

black market 

bloody 

border 

bourgeois 

break (to— the law) 
breast 

Bucharest (inhabitant of; 

pertaining to) 
burden 
burden (to) 
business 


a rapi (7) 

a desfiinta (2) 

mai presus de (9) 

abuz (4) 

academie (1) 

a inf&ptui (9) 

a adera (6) 

a administra (3) 

guvernare (3) 

admitere (2) 

admitere (2) 

prealabil (10) 

in prealabil (10) 

afacere (1) 

a agita (5) 

infelegere (2) 

agrar (5) 

agricultura (2) 

scop (5) 

alian^a (2) 

aliat (2) 

a sezisa (6) 

a anticipa (8) 

a £nfati§a (10) 

cerere (4) 

a se intruni (6) 

dreptul de a se intruni (6) 

a insarcina (2) 

in cadrul (6) 

disponibil (4) 

a se feri (7) 

a sezisa (6) 

urna (7) 

a se datori (8) 

bursa neagra (8) 

singeros (7) 

hotar (2) 

burghez (9) 

a calca (5) 

sin (10) 

bucure§tean (1) 
sarcina (7) 
a insarcina (2) 
afacere (1) 


208 


businessman 
bus line 
cause (to) 
cease (to) 
cede (to) 
centralize (to) 
century 
challenge (to) 
cheat (to) 
citizen (adj.) 
city (adj.) 
clear up (to) 
coin 

commit (to) 
companionship 
completion 
compromise (to) 
concern (to) 

as concerns . .. 
conclude (to) 
conclusion 
conference 

conquer (to) 

conquer (to — again) 

consider (to) 

consula te 

consumer goods 

contest 

contravention 

cope (to -- with) 

council 

coup de f etat 

coward 

cowardly 

crack (to) 

crowd 

crowding 

crush (to) 

currency 

currency (foreign) 

custody 

damage 

danger 

dark 

dealer 

deceive (to) 
decree 


negustor (1) 
cursa (1) 
a provoca (4) 
a inceta (4) 
a ceda (3) 
a centraliza (1) 
secol (1) 
a provoca (4) 
a £n§ela (5) 
cetafenesc (9) 
ora§enesc (9) 
a lamuri (7) 
moneda (8) 
a savir§i (3) 
tovara§ie (1) 
incheiere (2) 
a compromite (4) 
a privi (6) 

in ceea ce prive§te . . . (6) 
a incheia (2) 
incheiere (2) 
consfatuire (2),(6), 
conferinfa (2) 
a cuceri (3) 
a recuceri (3) 
a socoti (8) 
consulat (1) 
bun de consum (10) 
concurs (1) intrecere (9) 
contravenfie (8) 
a face fafa (5) 
consfatuire (6) 
lovitura de stat (3) 
la§ (5) 
la§ (5) 
a crapa (5) 
aglomerafie (1) 
aglomerafie (1) 
a zdrobi (5) 
moneda, moneta (8) 
valuta (8) 
paza (9) 
despagubire (3) 
primejdie (2) 
intunecat (10) 
negustor (1) 
a in§ela (5) 
decret (9) 


209 


defy (to) 
deliver (to) 
demand 

denounce (to) 
deny (to) 

department (school) in 

universities 
despite all this 
determine (to) 
devasta tion) 
develop (to) 
difference 
direct (to) 
disarm (to) 
disposal 
disposition 
dissident 
disturbance 
divide (to) 
draft (to) 
due to 
dura tion 
during 

during the conference 
election board 
embassy 
endanger (to) 
endeavor (to) 
entitled (to) 
entrance examination 
equal (to) 
equip (to) 
erupt (to) 
establish (to) 
eve (in the — of) 
evidence 
ex¬ 
example (for —) 
exhibit (to) 
explain (to) 
expose (to) 
expropriation 
face (to — danger) 
facilitate (to) 
f aculty 
fail (,to) 
failure 
fate 


a sfida (4) 
a livra (8) 
cerere (4) 
a denunta (5) 
a nega (4) 

facultate (1) 

cu toate acestea (3) 

a constata (7) 

devastare (8) 

a dezvolta (2) 

deosebire (10) 

a indruma (9) 

a dezarma (4) 

dispozifie (1) 

dispozifie (1) 

disident (8) 

turburare (4) 

a imparfi (2) 

a redacta (8) 

datorita (2) 

durata (5) 

in cadrul (6) 

in cadrul conferintei (6) 

comisie electorala (7) 

ambasada (1) 

a primejdui (5) 

a nazui (10) 

indreptafit (la) (10) 

examen de admitere (2) 

a egala (8) 

a inzestra (2) 

a dezlan^ui (3) 

a stabili (1) 

in preajma (9) 

dovada (7) 

fost (3) 

de pilda (9) 

a expune (1) 

a lamuri (7) 

a expune (1) 

expropriere (10) 

a inf run ta (4) 

a inlesni (7) 

facultate (1) 

a e§ua (6) 

e§ec (6) 

soartS (5) 


210 



fit (to) 
f ood 

force (to) 
form (to) 
f ormer 
f ormerly 
frame (to) 
f raud 

freedom of the speech 
f riendly 
f ruitful 
fulfill (to) 
f undamenta1 
gather (to) 

German (native of Transylvania) 
get out of the way (to --) 
give (to -- the lie to) 
go (to -- off one’s way) 
goods 

grant (to) 
greet (to) 
guarantee (to) 
hansom cab 
ha te 

hesita tion 
hope 

hostility 
importance 
impor tant 
impoverish (to) 
in 

in the conference 
inciter 
inciting 
influence (to) 
insinuate (to) 
ins titute 
ins titution 

iron (to - clothes) 

issue (to) 

Jew 

Jewish 

juridical 

keep (to) 

kidnap (to) 

kindergarten 

knot 

kolkhoz (Russian collective farm) 


a incadra (8) 
aliment (6) 
a sili (2) 
a intocmi (7) 
fost (3) 
fost (3) 
a incadra (8) 
frauda (7) 

libertatea cuvintului (6) 
prietenesc (2) 
rodnic (6) 

a implini (6), a infaptui (9) 

temeinic (6) 

a se intruni (6) 

sas (2) 

a se feri (7) 

a dezminfi (4) 

a se abate (7) 

bun (6) 

a acorda (2) 

a intimpina (1) 

a garanta (2) 

trasura (1) 

ura (10) 

§ovaire (9) 

nadejde (6) 

ostilitate (3) 

insemnatate (10) 

de seama (2) 

a saraci (8) 

in cadrul (6) 

in cadrul conferinfei (6) 

afifator (5) 

afifator (5) 

a influenza (2) 

a insinua (7) 

institut (1) 

institufie (1) 

a calca (5) 

a emite (9) 

evreu (2) 

mozaic (2) 

juridic (1) 

a pastra (3) 

a rapi (7) 

gradinifa (1) 

nod (3) 

colhoz (10) 


211 


labor (force) 

labor union 

land (adj.) 

law (study of) 

leadership 

learn (to --/Facts/) 

learning 

lecture 

legalize (to) 

Liberal Arts 
Liberal Arts School 

look (to -- at) 
loot (to) 
lower (to) 
loyalty 
lumber 
Lutheran 
make (to) 
make (to -- up) 
ma tch 

ma thema tics 
meet (to) 
meeting 
middle 
misery 

mistaken (to be --) 

mongerer 

mongering 

mood 

name-day 
na tion 

nationalize (to) 

na tural 

negotiation 

obedience 

obvious 

oil (adj.) 

oil (crude) 

one (each) 

opera 

opere tta 

oppose (to) 

opposed (as-to) 

organization (to be in -) 

organization (to take in -) 

oscillate (to) 
overthrow (to) 


mina de lucru (8) 
sindicat (5) 
agrar (5) 
drept (1) 
conducere (1) 
a constata (7) 
invafamint (1) 
conferinfa (2) 
a legaliza (8) 
litere §i filozofie (1) 
Facultatea de Litere §i 
Filozofie (1) 
a privi (6) 

a jefui (4), a prada (4) 
a scadea (5) 
lealitate (6) 
cherestea (2) 
luteran (2) 
a intocmi (7) 

a intocmi (7), a alcatui (8) 

meci (1) 

matematica (1) 

a intimpina (1) 

consfatuire (2), (6) 

mijloca§ (10) 

mizerie (1) 

a se £n§ela (5) 

afifator (5) 

afifator (5) 

dispozifie (3) 

zi onomastica (6) 

neam (10) 

a nafionaliza (8) 

firesc (2) 

negociere (2) 

ascultare (9) 

vadit (8) 

petrolifer (2) 

petrol (2) 

cite un, a (6) 

opera (1), (9) 

opereta (1) 

a se impotrivi (6) 

spre deosebire de (10) 

a fi in sinul (cuiva) (10) 

a lua in sinul (cuiva) (10) 

a oscila (8) 

a rasturna (4) 


212 


owe (to) 

owe (to - to) 

own 
pac t 

pact of non-agression 

parable 

partnership 

partnership (agricultural) 

Pa triarch 
Pa triarchy 
peaceful 
people 
people 1 s 
physics 

place (public eating, drinking, 
and amusement place) 
play (theater) 
plenty 
plot 
plunder 
plunder (to) 
police (adj.) 
politechnical institute 
Popular Councils 
present 
present (to) 
prestige 
pride 

print (to) 

printer 

prize 

profession 

proof 

proper (to be --) 
public (adj.) 
publish (to) 
purpose 

put (to — together) 
race 

railroad center 
rape (to) 
raw material 

reach (to - the age of) 

reason (for doing something) 
reckon (to) 
reconquer (to) 
reduce (to) 


a datori (8) 
a datori (8) 
propriu (1) 
pact (2) 

pact de neagresiune (2) 

pilda (9) 

tovara§ie (1) 

intovara§ire (10) 

patriarh (2) 

patriarhie (2) 

pa§nic (6) 

neam (10) 

ob§tesc (9) 

fizica (1) 

local (1) 
piesa (1) 
bel§ug (1) 
complot (8) 
jaf (8) 

a jefui,,a prada (4) 
polifienesc (9) 
polytehnica (1) 
sfat popular (9) 
actual (10) 
a infafi§a (10) 
prestigiu (6) 
mindrie (1) 

a imprima (5), a tipari (1) 

tipograf (7) 

premiu (9) 

indeletnicire (2) 

dovada (7) 

a se cuveni (10) 

ob§tesc (9) 

a publica (1) 

scop (5) 

a alcatui (8) 

intrecere (9), cursa (1) 

noduri de cai ferate (3) 

a viola (4) 

materie prima (2) 

a implini (6) 

motiv (5) 

a socoti (8) 

a recuceri (3) 

a scadea (5) 


213 


regard (to) 

as regards ... 
with regard to 
in this regard, respect 
reinforce (to) 
rela tive 
remove (to) 
replace (to) 
request 
requirement 
resign (to) 

resignation (from position) 

respect (in this —-) 

restaurant 

restrain (to) 

resume (to) 

revue 

reward 

rich (independent peasant ~) 
Roman~Ca tholic 
ruble (Russian Currency) 
route 

run (to~«« over by car) 

run (to~~~ through press) 

rush 

ruthless 

sacrifice 

salaried 

save (to) 

say (to) 

science 

scientist 

school (primary, grammar --) 

school (teacher's preparatory 

section of city 

share (to) 

shorten (to) 

sign (to) 

signing 

skate (to) 

slam (to -- the door) 

slander 

slave 

sled 

sledding (to go — downhill) 

smother (to) 

solid 

speach 


a privi (6) 

in ceea ce prive§te ... (6) 

cu privire la, privitor la (6) 

in aceasta privinfa (9) 

a intari (7) 

neam (10) 

a inlatura (3) 

a inlocui (5) 

cerere (4) 

cerinfa (9) 

a demisiona (6) 

demisie (6) 

in aceasta privinfa <9) 
local (1) 
a restringe (8) 
a relua (5) 
revista (1) 
recompense (3) 
chiabur (10) 
romano~catolic (2) 
rubla (8) 
cursa (1) 
a calca (5) 
a imprima (5) 
aglomerafie (1) 
nemilos (9) 
jertfa (3) 
salariat (8) 
a pastra (3) 
a rosti (5) 

§tiinfa (1) 
savant (9) 

§coala primara (1) 

—) §coala normala (2) 
cartier (9) 
a imparfi (2) 
a scurta (4) 
a iscali (3) 
iscalire (3) 
a patina (1) 
a trinti (u§a) (5) 
ponegrire (4) 
rob (8) 
sanie (1) 

a se da cu sania (1) 
a inabu§i (3) 
temeinic (6) 
discurs (1) 


214 


speak (to) 
spec tacle 

speed-up (in industry) 

spokesman 

stadium 

stamp (seal) 

step (to) 

step (to -- on) 

stock exchange 

stock-market 

strained 

s trength 

strengthen (to) 

subsidize (to) 

suppress (to) 

sweep (to -- over /like storm, 
etcj) 

take (to -- again) 

take (to -- into account) 

take (to -- over) 

task 

task (to give -) 

tense 

thresh (to) 
threshing machine 
town (adj.) 
town 

town (small) 

trace 

track 

trade 

trap 

tread (to) 
ulterior (later) 
ultima turn 
unders tanding 
Unia te 
uni ted 

unleash (to) 
unsalaried 
urge (to) 
utter (to) 
va lue 

violate (to) 
voting place 
warn (to) 
war reparations 


a rosti (5) 
spectacol (1) 
intrecere socialists (9) 
purtator de cuvint (3) 
stadion (1) 

§tampila (9) 

a calca (5) 

a calca (5) 

bursa (8) 

bursa (8) 

incordat (7) 

tarie (10) 

a intari (7) 

a subven^iona (1) 

a inabu§i (3), a asupri (10) 

a abate (7) 
a relua (3) 
a ti ne seama de (9) 
a prelua (4) 
sarcina (7) 
a insarcina (2) 
incordat (7) 
a treiera (10) 
batoza (10) 
ora§enesc (9) 
ora§el (1) 
ora§el (1) 
urma (1) 
urma (1) 

indeletnicire (2) 
cursa (1) 
a calca (5) 
ulterior (9) 
ultimatum (2) 
intelegere (2) 
unit (2) 
unit (2) 
a dezlan^ui (3) 
nesalariat (8) 
a indemna (7) 
a rosti (5) 
valoare (3) 
a viola (4) 
sectie de vot (7) 
a sezisa (6) 

despabugiri de razboi (3) 


215 


waste 

watch (guard) 
wa ve 
wealth 

wine drink (wine and soda) 

word (to) 

work 

work (to do —) 
work of art 
workers guard 
works 
write (to) 
yield (to) 


risipa (1) 
paza (9) 
va 1 ( 7 ) 
bogafie (2) 

§prif (1) 
a redacta (8) 
munca (2) 
a presta (10) 
opera (9) 

garda muncitoreasca (5) 
opera (9) 
a redacta (8) 
ceda (3) 


1 374-A RM Y - AL S-P M .C AL IF SEPT 59-200 


216 





























































































































































































































































































































































































































































































































































































































































. . 

7 ^ 

• V -.v>•<://.. 








v» 

* '> „ y 
'a * 4 A tl H t ^ 

<“ 4 1 ° 

v -y . A * JAvi, -p . 

. _ w r , ^ v ** "'° o x 

V * ■" ’ * >°°> '••<♦%' 3 " • ’ v^\' • • 

' r •;>, '<■ ^>. aV 

V « " V> .< V 

d> 


• ^ %. a' 



o5 > ‘ 

x ^ O o _ 

* S ' ' ’ s 4 ° * / 

V 


, ,<V , ' 1 B <■ ’ o 

*#» .-^ v S 1 

X. ,\ •}■ af'/ff/p^ 

W 

* '‘^k.i =3^^ ~ C i -={ «■ 

g5 ^ 

/I v . o 9 M \:' ^ ^ _ 

. ' v ; ■-" ; /y. ■* ! • >4>‘ * • yV; ■ ■*>*’’ 1 

W r'JteVW -oo 4 = A' ^ ** ;4i -oo 4 








Q *’ .At P- y r\ 

Jr ^ *«» 4 * v 0 ' s ,,. ^ * -v s o' v 

v x v v o>. v s _ 'c^ 

4 \V * t ’jA^#W* f> •£&. o * , 0^!^! X4 AT aV 

^ ° %■ § * f fjM , - * ^ 

/ G ^ < VW^' A ^ •*,' ■•>' 

C\V , o 41 <- * " " _AS • <. ' ’ 0 * 



y 00 * 

•y ,.. %•**m^*'V ,.., %*• =T°’’ /,., 

V «. 4 0 /■ ^ , 0 V . s . 4 • *- 



v- 1 - ' - CL 

s s A O, * 0 * ». * ,o 

y*vj c ~ rs O> A^ 1 \ ^ ^ r 0 

o * a <• ^/rV^ 2 ,% 0 ' 

*a ^ £M z&& < '*o o^ ; 

Tj, - *- *fS^ P « c5 ^ ” 

" ■ > o ' c* V^wV o,r %. 

- ~ N <0 J O ^ o> # ,0,0 o, <r .) . 0 

*"' s s • * ,, s N ° \N S \ 4 * 0 /■ A> ^ s s !o! r ^ 





^/A r ® \ ^ 

\V tP 

fllifi/ ■' A V’ <P 

^ J W < ’ * ■ ^ w, .’ l/ ^ 

\ % ^ y «» 4 
* 4 A' . i ' « n 

v 4 »~JL ■» ^ 

a' 4 ^ J"- Y , ^ A , ^ 

^ -oo' .“**2, 

AT* - «S 

^V* ^ 




'V % " 

0 ^°' c 0 *• C , ^ <*£ y 4 4 s ' ^>\ ,1'_'«^\ 

^ v LV 





0 « X 


V ^ 




-V <?■ 




.#' *■> 






* t. ’**<— a „o 

--■. *"'• 4 \ 

\ / .' 

^ ’M 

v * * 

>a..X % -'•'/V ■' 

^ a ♦ vaftoA % a .v ■« 

* S * V ;. j } - -/* o <A. 0 ^//' ' \v " c? 

v? ^ * £>-4i ^ '\ v . VJi^AK * «? V 1 

-i Q. 4 <* ^SliWP v A* » *S 2> -A ,fl. v • , 

' C' ‘"'>'2i -'LL' , 'V° -1 > ..«JL'',V 




i 5 



. . s ' t <' ,111, ^ y ° 4 V ^ 0 ^° . o N G 

^ V • o N * ; wl@ • v : • 00 

• . . 

A* v W)Jf^. y> ^ .A ^ * *<* _ r C .A 

^ * V; o- 4» r <& * V\*\ T^v%‘ J ^ ^ 

d> v % •VPS®: «#\ \1 SbM: ** v ^ ; ,W.’ a 4 % "-. • '•% 

S 4 A . O. - -* '■■ 



0 it K 



*b J 


0f.-.V'"’ 1 / 

f. » ^ -f> vj"^ A 

aN 


A '1 






0 N C 



Ol '“O' A 4 i I B 

C ” ' « A V ” ' 


^ ^ ‘ 


X 0o x. 

°*t* * ■> h o 0 ^ » a , i * ' A 0 ' » „ * •> n 0 " 

r // C> V N ^ x * 0 /* ^ . <v s s f /, o ol x ft 0 

%> ** x :MJlA = ^ ^ 

* ^ A .. -=L ‘ ‘ 

* o. 




o N c 




o N S Af <P 


i>+* 

* o MO^ \^ , *0 

'', C lp \‘ % 

K, <& * —As- * *■?*, ,\‘ 

A A ;,'tj- 5 : "> -.' 

A ' A- A W"*" A A< ■ 

A A'A 


> 



x« S A 0 ' 'O ^ 

9 l 4 s 9 5 / 

A 9 ‘ S — *- C - 



x ° ° 4^i@i « ^ ^ * *o o^ °' 

&;""% ’>«: ’**’ J 

^ijt A^ ; ^ pj\ OS /' r A ^ '^-'. 'A„ <, \\ Or 

^ ^ v u 1 ^ . 

^ ^ -- ^•'V 

" / „ NC C i \ • 4 4 \\ N . , , r> %J * 0 * * ^ 

Ab o u * ^ 





. \ ' 



- ^ ^ « 

A .. y 0 * 4 

A> . t l B t * - 



-/* <7 ') M ° \ V 

CV v 9- Deacidified using the Bookkeeper proces 

^ V‘ .v. Neutralizing agent: Magnesium Oxide 

Treatment Date: August 2006 


^ - w PreservationTechnologie 

^ '//; A WORLD LEADER IN PAPER PRESERVATIC 




-r 


,.0' c 


o N <‘ „ '<< 


111 Thomson Park Dnve 
Cranberry Township. PA 16066 



v> 

? “ .$ \ - « , A v ^ 

•* ^ 

. -, -* *> 
a * 

« .C\<0 






nw*/ * •. 

V'”'\^..--.,V”^V\-r.,V'"> , 



^ -s* 

A 

% 

« 

,o-’ 

s s” 


V '&-/'-? 

» ^fAJw 


° ■*—^jrl1. J 



oS **+ 



1 O 

‘X ^ 

■* o 0 
$■ 

>° ^ * 

,v •»•’*/*-., V* 

'• v .* 4»;-. % / * 

CO 




■a 1 * 

; x° “U. ", 

^*0 O r y JL 

•>°',-;v-\''* 

<*• ^uOs^ v ^ ■*> 

v 'W* : 




S>. (I s : 

„• 

A' .-'■, °V”** *./!»“'», V. 

*v \ ^ -/ O l, * ^ *f> 

^ ^ ,0C O g^ 

<t 


o5 ’U. ” 

'.-' s. \ > ^ 





& t> 

•\ 


> ^ ,8 

* 0 ^ 

\ /v^2. 

1 -o 

^ 

?2-, ^ 


< V </> « 

*> V •>*, 


NsS 5 > ^ 

* ^ S7’n*^ \0*' V 0.’ 

fl1 s\V ^ ^ 

pj* -It *4rtSfeb*» * 

>. <0 

•/ <5. *> 

5» 


<\ 





- /Pk -<. 

fc2»v, 


AT* '' 


* Cs O 
^ V* ** 

-~ ^ ' \ ± c\ 

o y xy ^^ J * A(’ cK * wr ’ ^ rv^ ^ * ~ a\* ZZ ^ ^ <0 

ofi* 3K «> ^ ... «. •••’• 0 *° ,*-.,'%. **»•■/..'•*, '» "' '* •'"' 

° V 

Z / 7 

\y <P 

,v ^ ^ ^ 

ff S X « r \ • ^ 0 » V. "* A 0 f»NG‘ -BW- 

P » l "< ,0’ A C _ r ^ ^ .-^ trjT??^ ^ ^ 


"77:^ A a' 

/ ,* 1 '» o 0 ,o* 

■ :&m&* "'■=o’ i 

*■ 

/ 


j '^> 4 . 

t - ** ^ 





A ^ 

vv ^ 


^ 0 c^ c #/V^* S V V °o 

^ ^/ • ’V ^ 

^' * ' ‘ ' * a'T S • • , ^ ' J N 

'■- " £ v'^A c ^ 



O 

O 

-y 

% 

y 

v 0 



z 

0 


V 0 Ws' 

f .■ / 

^ C.V 

%■ 


y x m- s ° * a> 

0 <^ \^ ^ * 0 
O \) % ' 0 F 








\ \ v ; t w 
^ ^ ‘V A 


y ^ a' 

; » 

.v. 4 ^ r A<^?w ' v 0< ^ ^ v " ^ ^ ^ 

0 ^ /; t * 0 X % s - • * ° °y' ^.. >/ ^ ^ >°°s— 

v A" , c,*' o y— 

0 ^ ° ^ 

<X V -i> 


* 

S' 


wm l 

► a 1 





: * 



o <5 > ^: 

0 V 



'“""/^TAkS *■ * 

* 

> &* 

* >• 








# -<V ^ 

> ^ ^ 5X. V " ^ ^ ^ 

S B A O 

^ s » vl ' 8 ^., 

■BB^^r^ 8 ^Vw« « * - v ,, — fcAlMSO ^ » 

j®: joo, »«EK: a ^ \^S~ # *■ 7 ' 

S 'Q< < " N^~ ^ C ~J * < ~^y/i.^^ ^ r\ * f~> y \ ry 1 '’C* ^ If ■>* 0> 

CU C<v *• ^ y ,cr -o, ■J’sko' 5 ^ »i,i' A 0 ^ ®« r \ t s»» .V 1 x . 0 

* - ' ' % /' :ijgkp % A : r Mh\ % ^ 'HI'- 

/ /\# /% ®/\#/ ^ 

* ^fZ^2, f 0 ‘ - 








++ $ : i h « * 

* 

0 ^ 

V '"S ^ - V (A (^ y <» 

^d> *-7^ a0 J , 

V ^ 

_ _ r 

r ^ O ^ v - * . - - — 

c 
7. 

\V cP 

0 a\T ^ ^ 

^ 'A ^ , <A 

V /i 

S . f \ 




^ *fe 0^ 

y a^ Xr ^ C 0 / ."*oTo’* ^>/» 

° v> * l ^ C‘ V ^«o, b > 

* - a ^^ : ; __^ _ 

<\» </> 

\V cr> _ 7///WWNT C- v ^ -* >r=a*;i 1 id yw «*“ A V> - 1 

^ -v ^ ‘Z 1 

TWM'm-. Ci^ O. ^ ^ ^ V- ^ 







K° °x. 

^ ^ %^VvC^ **» , v 

* r\ o ✓ <« 

' % ./ * 




. • X: ; ** *y’. ; •, >> •* * • >iL'So “• ; \*t< 


% <* 

\° °X. . 

* ^ a - zCT^p 1 / ° \^- v 0 

rU. n ^ ‘V <$>, yj 


?A*r «e. ^ * 

0 ^ S 9 ° ^ 

T ^ ^ 7/ 

O .^7 

w ‘\ v ^-. ^ 

s a\ , V 1 ® * '* 0 . ,0‘ C 0 





A . . 

* X ^9 B a * D S 0 

A A^OS,. ' ^ A, , 

tP <<v 



^ 8 1 A v 

V s ** #0 '. > a 9 v 

^ ^ ^ /y * 

° ">> v » 



°V N * v,, « 





,0 V ^ ^ 










































































